Author: user
Company: none

Informácia o priebehu a výsledkoch účasti delegácie Slovenskej republiky
vedenej predsedom vlády Slovenskej republiky Mikulášom Dzurindom
na Konferencii Euro-stredomorského partnerstva EUROMED
v Barcelone v dňoch 27.-28.11.2005

V dňoch 27.-28.11. 2005 sa v Barcelone uskutočnila Euro-stredomorská konferencia EUROMED na úrovni hláv štátov a predsedov vlád. Konferencia (summit) sa konala pri príležitosti 10. výročia podpisu Barcelonskej deklarácie, ktorá zahájila proces Euro-stredomorského partnerstva, známeho pod názvom EUROMED, resp. Barcelonský proces. Zúčastnili sa jej hlavy štátov, resp. predsedovia vlád a ministri zahraničných vecí členských krajín EÚ a 10 partnerských krajín (Alžírsko, Maroko, Tunisko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Sýria, Libanon, Turecko, Palestínska samospráva) a tiež pozorovatelia ďalších štátov (asociovaných krajín - Rumunsko, Bulharsko, Chorvátsko a so štatútom pozorovateľa - Líbya, Mauritánia) a medzinárodných organizácií (Liga arabských štátov, Euro-stredomorské parlamentné zhromaždenie), ako i predstavitelia Európskej komisie. 
Delegáciu SR viedol predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda. MZV SR bolo v delegácii zastúpené štátnym tajomníkom Józsefom Berényim.

Summit v Barcelone mal za cieľ vyhodnotiť nielen obdobie od ostatnej ministerskej schôdzky v Luxemburgu (máj 2005), ale i celý 10-ročný vývoj Barcelonského procesu (BP) a vytýčiť jeho nové ciele. Rokovania prebehli v konštruktívnej atmosfére vrátane kritických príspevkov. Súčasťou konferencie bola slávnostná večera organizovaná španielskym kráľom. 

Summitu predchádzalo zasadnutie Výboru EUROMED na úrovni vysokých predstaviteľov MZV (26.-27.11.2005), ktoré prerokovalo a predložilo na schválenie návrh nasledovných dokumentov - záverov výročnej konferencie:
-	Vyhlásenie predsedu k 10. výročiu Euro-stredomorského summitu (Chairman´s Statement - 10^th Anniversary Euro-Mediterranean Summit)
-	Päťročný pracovný program (Five Year Work Programme)
-	Euro-stredomorský program boja proti terorizmu (Euro-Mediterranean Code of Conduct on Countering Terrorism)

Rokovania vysokých predstaviteľov boli konštruktívne, avšak vzhľadom na rozdielnosť názorov arabských partnerov a Izraela viedlo dialóg predovšetkým Predsedníctvo EÚ s Egyptom, ako zástupcom arabských krajín. Problematickými ostali stanoviská ohľadom vývoja a hodnotenia situácie na Blízkom východe, kde požadoval Egypt tvrdšie formulácie na adresu Izraela. Až počas hlavného plenárneho zasadania bol „dohodnutý“ záverečný text, pričom názov záverečného dokumentu znie „Vyhlásenie predsedu k 10. výročiu Euro-stredomorského summitu (Chairman´s Statement – 10th Anniversary Euro-Mediterranean Summit)“, čo je možné hodnotiť ako výrazný ústupok krajín EÚ voči arabským krajinám. Vyhlásenie predpokladá kolektívne záväzky členských krajín Barcelonského procesu, ktoré možno zhrnúť do nasledujúcich bodov:
Všeobecné:
a)	spoločne sa snažiť o dosiahnutie mieru v regióne Stredozemného mora
b)	posilňovať demokraciu, rešpektovanie ĽP a základných slobôd, dbať na nezávislosť súdnictva; v tomto kontexte EÚ vytvorí finančné zdroje na podporu prebiehajúcich reforiem v partnerských krajinách
c)	posilniť bezpečnosť všetkých občanov prostredníctvom protiteroristickej politiky a užšej spolupráce na zastavenie všetkých teroristických aktivít, snažiť sa zabezpečiť ochranu možných terčov útokov, odmietanie spájania terorizmu s akýmkoľvek náboženstvom alebo kultúrou
I. pilier – partnerstvo v politickej a bezpečnostnej oblasti:
a)	posilňovať regionálnu bezpečnosť v záujme vytvorenia zóny bez zbraní hromadného ničenia v regióne Stredomoria a uplatňovania už existujúcich medzinárodných dohôd a prípadných regionálnych ustanovení o pôvode zbraní a pod.
b)	členské krajiny sa budú snažiť zabrániť rozširovaniu jadrových, chemických a biologických zbraní, ako aj nadmernej kumulácii konvenčných zbraní
c)	zdržať sa rozširovania vojenskej výzbroje nad rámec legitímnych potrieb
d)	podporovať dobré susedské vzťahy medzi krajinami, stabilitu, bezpečnosť, regionálnu a subregionálnu spoluprácu
e)	využívať každú príležitosť na upevnenie „územia mieru a stability v Stredomorí“, v dlhodobom pláne s možnosťou vytvorenia Euro-stredomorského paktu stability
II. pilier – ekonomická spolupráca
a)	primárnym cieľom je vytvorenie zóny voľného obchodu v regióne Stredomoria do roku 2010
b)	podporovať prebiehajúce ekonomické reformy, vytvárať možnosti a priestor pre prílev zahraničných investícií, posilňovať úlohu súkromného sektoru
c)	využívať priestor na rozvoj dopravy, energetických a telekomunikačných sietí
d)	partneri vítajú úlohu Európskej investičnej banky a jej záujem o pokračovanie finančnej asistencie v regióne v budúcom roku
e)	v záujme pokračovania Stredomorskej stratégie trvalého rozvoja presadzovať všetky relevantné regionálne dohody a akčné plány; pokračovať v práci na odstránení znečistenia Stredozemného mora do roku 2020
III. pilier – kultúrno-sociálna spolupráca
a)	posilniť oblasti vzdelávania, rozvoja ľudských zdrojov
b)	podporovať rozvoj vzdelávania na odbornej úrovni
c)	vytvoriť priestor na spoluprácu v oblasti migrácie a sociálnej integrácie
d)	spolupracovať pri riešení otázok nelegálnej migrácie
e)	bojovať proti prejavom rasizmu, xenofóbie a nenávisti, rešpektovať všetky náboženstvá, odmietať extrémistické prejavy, posilniť dialóg medzi kultúrami prostredníctvom novozriadenej Euro-stredomorskej nadácie Anny Lindhovej pre dialóg kultúr a civilizácií a v duchu Aliancie civilizácií OSN
f)	podporovať dialóg s mimovládnymi organizáciami v regióne, ako aj v rámci Euro-stredomorského parlamentného zhromaždenia, odborov a občianskej spoločnosti.

Predmetom diskusie bola aj otázka nadobudnutia členstva Mauritánie v Barcelonskom procese, ktorá bude posúdená v príhodnom čase v nadväznosti na vývoj vnútropolitickej situácie v Mauritánii.

		V rámci plenárneho zasadania predsedov vlád vystúpil aj predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda. Vo svojom prejave vyjadril podporu Slovenska Barcelonskému procesu, ktorého aktívnymi účastníkmi sa stali po rozšírení aj nové členské krajiny EÚ. Vyzval k väčšiemu dôrazu na rozvoj ekonomických a hospodárskych vzťahov, popri politickej a bezpečnostnej oblasti. 

Súčasťou konferencie bola pracovná večera na úrovni ministrov zahraničných vecí, resp. štátnych tajomníkov, ktorej sa zúčastnil štátny tajomník MZV SR József Berényi. Počas večere bola vyjadrená podpora pokračovaniu Barcelonského procesu vrátane potreby pokračovania reforiem v politickej, hospodárskej a sociálnej oblasti. Arabskí partneri boli povzbudení, aby pokračovali v započatom procese zdokonaľovania súdneho systému krajín oblasti, v spolupráci s predstaviteľmi mimovládnych organizácií. Prioritou musí byť demokratizácia vládnutia, vzdelanie, oblasť ľudských práv s osobitným zreteľom na práva žien. Liga arabských štátov je pripravená pokračovať v reformnom procese, je však potrebná priaznivá politická a bezpečnostná situácia v regióne. Inštitúcie ako Nadácia Anny Lindhovej by mali dostať väčšiu šancu pokiaľ ide o dialóg medzi kultúrami a civilizáciami. 

ZÁVER
Konferencia posúdila vývoj celého Barcelonského procesu a konštatovala, že spoločne s Európskou susedskou politikou je hlavným nástrojom partnerstva a dialógu v regióne Stredozemného mora. 
Nielen v roku Stredomoria, ale i v budúcnosti bude potrebné pokračovať v zviditeľňovaní procesu na oboch stranách. 
Okrem už zdôrazneného pokračovania v politickom a bezpečnostnom dialógu boli posúdené perspektívy rozvoja regiónu. EÚ vyjadrila podporu Mierovému procesu na Blízkom východe. Riešenie izraelsko-arabskej otázky má priamy dopad na budúcnosť Barcelonského procesu a presadzovanie ďalšej spolupráce. 
Význam Barcelonského summitu bol však značne oslabený neprítomnosťou väčšiny pozvaných arabských lídrov, ktorí boli zastúpení na úrovni ministrov zahraničných vecí. 
Summit napriek tomu, že nesplnil všetky očakávania EÚ, bol zo strany účastníkov hodnotený ako prínos k rozvoju európskej susedskej politiky.