Mimoriadne zasadnutie Európskej rady v Bruseli 1. septembra 2008

Francúzsky prezident a predseda Európskej rady Nicolas Sarkozy zvolal na 1. septembra 2008  na žiadosť viacerých členských krajín Európskej únie mimoriadne zasadnutie Európskej rady v Bruseli. Jediným bodom rokovania bola situácia v Gruzínsku a vzťahy Európskej únie s Ruskou federáciou. Delegáciu SR viedol predseda vlády SR Robert Fico. Na zasadnutí sa zúčastnil aj minister zahraničných vecí SR Ján Kubiš.

Na úvod Európskej rady sa uskutočnilo stretnutie a výmena názorov s predsedom Európskeho parlamentu (EP) Hansom-Gertom Pötteringom. Vo svojom vystúpení odsúdil uznanie Južného Osetska a Abcházska Ruskom a podčiarkol územnú celistvosť Gruzínska. Uviedol, že Európska únia musí zohrávať určujúcu úlohu pri hľadaní riešenia konfliktu v Gruzínsku a musí byť pripravená podporiť OSN a OBSE v teréne. Informoval o vyslaní delegácie EP do Gruzínska. Z hľadiska EP je v súčasnosti prioritou úplné naplnenie 6-bodovej dohody z 12. augusta 2008. Podčiarkol tiež potrebu pokračovať v humanitárnej pomoci a pri rekonštrukcii Gruzínska.

Európska rada (ER) na svojom mimoriadnom zasadnutí potvrdila jednotu EÚ. V rámci diskusie členské štáty ocenili doterajšie kroky a promptnú reakciu predsedníctva. Všeobecne panovala zhoda v otázke potreby jednoznačne odsúdiť neprimeranú intervenciu Ruska a uznanie nezávislosti Južného Osetska a Abcházska, silne podporiť územnú celistvosť Gruzínska a vyzvať k okamžitému naplneniu šesťbodovej dohody z 12. augusta 2008, osobitne stiahnutie ruských jednotiek a uplatnenie medzinárodného mechanizmu.

V prijatých 11-bodových záveroch predsedníctva Európska rada dôrazne odsúdila jednostranné rozhodnutie Ruskej federácie o uznaní Abcházska a Južného Osetska. Podľa ER ide o neprijateľné rozhodnutie a vyzvala ostatné štáty, aby vyhlásenia nezávislosti neuznali. Otvorený vojenský konflikt v Gruzínsku podľa ER nie je riešením. Je výsledkom násilia, neprimeranej reakcie Ruskej federácie a porušovania ľudských práv. Európska rada sa vyslovila za mierové riešenie konfliktu v Gruzínsku na základe plného rešpektovania nezávislosti, suverenity a teritoriálnej integrity v súlade s medzinárodným právom, Záverečným aktom Helsinskej konferencie o bezpečnosti a spolupráci v Európe a rezolúciami BR OSN.

ER zdôraznila, že všetky európske krajiny majú právo si slobodne určovať svoju zahraničnú politiku a ich spojenectvá, pokiaľ rešpektujú medzinárodné právo a zásady dobrého susedstva a mierovej spolupráce. ER je pripravená prispieť k mierovému riešeniu konfliktu. Členské štáty EÚ významným spôsobom prispievajú k posilneniu pozorovateľskej misie OBSE v Južnom Osetsku prostredníctvom pozorovateľov, materiálnych a finančných prostriedkov. Európska rada  rozhodla o vyslaní monitorovacej misie v Gruzínsku a o vytvorení postu osobitného predstaviteľa EÚ pre krízu v Gruzínsku.  

Európska únia deklarovala pripravenosť pokračovať v humanitárnej pomoci Gruzínsku a prijala záväzok zorganizovať medzinárodnú konferenciu. Konkrétnym zámerom je podporiť budovanie vzájomnej dôvery, rozvoj regionálnej spolupráce a pristúpenie k uľahčeniu vízových predpisov a možnosti plne vytvoriť zónu voľného obchodu.

Pokiaľ ide o vzťahy Európskej únie s Ruskou federáciou, na zasadnutí prevládol pragmatický a vyvážený prístup, ktorý na jednej strane jasne odsudzuje postup Ruska a vyvodzuje isté dôsledky, na druhej strane však necháva otvorené dvere pre dialóg. Kým nebude zavŕšené stiahnutie ruských vojsk na pozície spred vypuknutia konfliktu, rokovania o novej dohode s Ruskom budú preložené na neskorší termín. Európska rada vyzvala Európsku komisiu na prípravu právnej analýzy, ktorá bude vymedzovať praktické následky uznania nezávislosti Južného Osetska a Abcházska Ruskom. ER zároveň požiadala Radu, aby spolu s Európskou komisiou preskúmala jednotlivé rozmery vzťahu medzi EÚ a Ruskom.

Závery predsedníctva reflektujú aj regionálny aspekt krízy a výzvu k posilneniu východného partnerstva. Pri riešení aktuálnych kríz v regióne ER považuje za potrebné podporiť regionálnu spoluprácu prostredníctvom rozvoja vzťahov a susedských politík s východnými krajinami cez rozvoj iniciatív Čiernomorskej synergie a Východného partnerstva. V tomto kontexte ER zdôraznila význam summitu Európskej únie a Ukrajiny  9. septembra 2008. Európska rada tiež vyzvala k zintenzívneniu úsilia v oblasti energetickej bezpečnosti a diverzifikácie energetických zdrojov a trás.

Návrh záverov predsedníctva obsahoval hlavné línie slovenskej pozície. Slovenská delegácia preto na zasadnutí podporovala prijatie záverov bez zásadnejších zmien. V diskusii však SR spolu s niektorými ďalšími účastníkmi pripomenula podiel zodpovednosti Gruzínska na vypuknutí konfliktu a vyzvala ku konzistentnosti v prístupe EÚ k otázke odsúdenia uznania jednostranne vyhlásenej nezávislosti Južného Osetska a Abcházska Ruskom.

Zo záverov Európskej rady vyplývajú dve konkrétne úlohy pre Ministerstvo vnútra SR:

1.	Zvážiť vyslanie zástupcov SR do monitorovacej misie do Gruzínska uskutočnenej v rámci Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky
Termín: 31. december 2008

2.	Venovať zvýšenú pozornosť rokovaniam o zjednodušení vízového režimu medzi EÚ a Gruzínskom
Termín: priebežne

Na okraj summitu sa v rámci pracovného obeda uskutočnilo bilaterálne rokovanie predsedu vlády SR Roberta Fica s predsedom vlády Maďarskej republiky Ferencom Gyurcsánym. Samotné stretnutie možno hodnotiť pozitívne. Vyplynulo z neho, že spolupráca medzi obidvomi krajinami je dobrá a na oboch stranách je záujem o jej ďalší rozvoj.