Title: Ministerstvo školstva SR
Author: MS SR
Last saved by: agenda0

NÁVRH PLÁNU REALIZÁCIE ÚLOH NA ROK 2002 
VYPLÝVAJÚCICH Z KONCEPCIE ŠTATNEJ POLITIKY VO VZŤAHU K DEŤOM A MLÁDEŽI V SR DO ROKU 2007

1	Úvod
Deti a mladí ľudia predstavujú špecifickú sociálnu skupinu, ktorá má významné postavenie v spoločenskom dianí. Vzhľadom na význam tejto populácie na ekonomický, kultúrny, sociálny a politický život spoločnosti je nevyhnutné vytvárať optimálne podmienky na jej rozvoj v intenciách trvalej udržateľnosti a usmernenie, ktoré je v celej komplexnosti schopný zabezpečiť štát prostredníctvom ucelenej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži.  
Komplexná analýza súčasného stavu práce s deťmi a mládežou na úrovni viacerých rezortov umožnila identifikáciu najzávažnejších problémov v práci s touto vekovou skupinou. Z tejto analýzy vznikol dokument Stav práce s deťmi a mládežou v SR, ktorý sa stal jedným z východiskových materiálov na vypracovanie Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži do roku 2007 (ďalej Koncepcia). Cieľom Koncepcie schválenej uznesením vlády SR č. 1213 z 19.12.2001 je definovať optimálne podmienky na kvalitnú výchovno-vzdelávaciu a odborno-profesijnú prípravu detí a mládeže, ich začleňovanie do pracovno-spoločenského života a na podporu rozvoja osobnostných vlastností a talentu tejto skupiny v škole a mimo nej.
Vzhľadom na to, že Koncepcia predstavuje súbor komplexných opatrení, ktoré majú vytvoriť optimálne podmienky na uplatnenie efektívnych foriem práce s mladými ľuďmi vznikla potreba vypracovať plán realizácie úloh na rok 2002, ktoré vyplývajú z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži do roku 2007 (ďalej akčný plán) na každý rok, čím by sa spôsob a kontrola plnenia štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži sprehľadnil a zefektívnil.  Predkladaný Akčný plán obsahuje úlohy pre jednotlivých gestorov, ktorí budú úlohy realizovať počas roku 2002 a následne v ďalších rokoch. Neobmedzuje sa iba na oblasť spadajúcu do kompetencie Ministerstva školstva SR, ale aj na ďalšie rezorty, ktoré plnia úlohy v tejto problematike.
Tak ako Koncepcia, aj akčný plán vychádza predovšetkým z rešpektovania demokratického prístupu štátu k deťom a mládeži, pritom zohľadňuje prierezový charakter štátnej politiky vychádzajúcej z princípov a kritérií trvalo udržateľného rozvoja. Možno ho rozčleniť do nasledujúcich častí:
Rodina a výchova;
Vzdelávanie a výchova; 
Práca, príprava na budúce povolanie a sociálna integrácia;
Životný štýl a trvalo udržateľný rozvoj;
Občianska a politická participácia detí a mládeže;
Mobilita mládeže a Európska integrácia.

2.	Hlavné úlohy na rok 2002
Rok 2002 predstavuje prvý rok na realizáciu úloh vyplývajúcich z Koncepcie. Akčný plán preto zohľadňuje komplexnosť procesu ekonomickej, sociálnej a politickej reformy, v ktorom sa Slovensko nachádza. V septembri tohto roku sa uskutočnia parlamentné voľby, koncom roka voľby do miestnej samosprávy. V novembri na summite NATO v Prahe sa rozhodne o tom, či aj Slovenská republika dostane pozvanie do NATO, čo výrazne ovplyvní naše ďalšie integračné ambície. Slovenská republika stojí pred uzavretím posledných negociačných kapitol. 
Rok 2002 sa zároveň môže stať prvým rokom implementovania priorít trvalo udržateľného rozvoja do základných politík SR, čím sa vytvoria podmienky pre budovanie funkčného modelu spoločnosti v oblasti ekonomickej, sociálnej, kultúrnej a environmentálnej. Trvalo udržateľný rozvoj zachováva súčasným i budúcim generáciám možnosť uspokojovať ich základné životné potreby a pritom neznižuje rozmanitosť prírody a zachováva prirodzené funkcie ekosystémov.
Akčný plán na tento rok preto zohľadňuje nielen aktuálny stav transformačného procesu ekonomiky a spoločnosti, ale aj vyššie uvedené skutočnosti, ktoré utvárajú rámec na jeho realizáciu.
	Hlavné úlohy na rok 2002 vyplývajúce z Koncepcie o štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži sú:
2.1	Spracovať návrh Zákona o mládeži a predložiť do Národnej rady SR na jeho prejednanie a schválenie;
2.2	Zriadiť Národný Inštitút detí a mládeže ako vysoko špecializované výskumné a informačné pracovisko a tréningové a vzdelávacie centrum na prácu s deťmi a mládežou;
2.3	Začať práce na príprave návrhu nového Občianskeho zákonníka a Zákona o rodine;
2.4	Rozpracovať koncepciu výchovy a vzdelávania v SR na najbližších 15 – 20 rokov (projekt Milénium);
2.5	Spracovať návrh zákona o výchove a vzdelávaní a predložiť do Národnej rady SR na jeho prejednanie a schválenie;
2.6	Realizovať Akčný plán zamestnanosti na roky 2002 a 2003;
2.7	Spracovať správu o stave práce s deťmi a mládežou v roku 2002;
2.8	Spracovať analýzu činnosti centier voľného času v SR a ostatných centier (štátnych i neštátnych stredísk environmentálnej výchovy, informačných stredísk ochrany prírody…);
2.9	Vypracovať koncepciu výchovy v čase mimo vyučovania v SR;
2.10	Zahájiť práce na aktualizácii platnej Koncepcie environmentálnej výchovy a vzdelávania;
2.11	Vypracovať analýzu občianskej participácie mládeže v podmienkach obcí a miest v SR;
2.12	Uskutočniť pasportizáciu klubov mládeže v obciach a mestách a analýzu ich činnosti;
2.13	V návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 účelovo vyčleniť finančné prostriedky na plnenie úloh vyplývajúcich z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži.

3.	Rodina a výchova
Rodina je dominantným výchovným prostredím dieťaťa, trvalým a hlbokým základom psychického vývinu jednotlivca. Rodinná výchova je odrazom rodinných vzťahov, ktoré sa utvárajú na základe osobnostných a hodnotových kvalít rodičov a ich vzájomnej komunikácie, ako aj sociálno-ekonomickej situácie a spoločenského vývoja. 
Rodina má byť zdrojom emocionálnej istoty, podpory a opory dieťaťa. Len človek so zdravým sebavedomím a sebahodnotením môže správne ovplyvniť vývoj svojej osobnosti, nájsť si svoje miesto v spoločnosti a aktívne participovať na spoločenskom dianí.
Aktuálne trendy v rodine odzrkadľujú: 
ekonomický vývoj ako predpoklad zabezpečovania jej základných funkcií (reprodukčnej, ochrannej, citovej a výchovno-socializačnej), 
sociálnu situáciu v rodinách, ktorá je ovplyvnená vo všeobecnosti pretrvávajúcim problémom niekedy aj dlhodobej neprítomnosti jedného z rodičov, ako aj nízkou participáciou otcov na rodinnom živote a na výchove detí, nedostatočným riešením bytovej otázky, minimálnym záujmom o sebavzdelávanie rodičov izolácia sociálneho rodinného života od prírodného prostredia, 
sociálnu klímu, ktorá je ovplyvnená vnútrorodinnými faktormi (alkoholizmus rodičov, vzťahová labilita, malá citová prepojenosť medzi členmi rodiny, kríza rodičovskej autority).    
Do výchovného pôsobenia rodiny vstupujú najmä pôsobením elektronických masmédií, jednak procesy kultúrnej globalizácie a určitá relativizácia hodnôt, ako aj negatívne ponuky mládeži a nepriaznivé trendy z oblasti konzumnej kultúry (drogy, neviazaná sexualita, násilie). Nároky a ponuky informačnej spoločnosti priniesli dosiaľ sa nevyskytujúce výzvy výchovnému pôsobeniu rodiny (televízia, internet).
Súbežne s výchovou detí a mládeže ako občanov štátu je dôležité ich pripraviť na úlohy otcov a matiek. Na tomto procese sa zúčastňujú na prvom mieste rodina ako modelové prostredie a škola rozšírením vedomostných a sociálnych aspektov v tejto oblasti výchovy.
Popri rodine zohráva dominantnú úlohu vo výchove detí a mládeže aj škola. Je potrebné úsilie oboch inštitúcií spojiť a skombinovať ich zodpovednosť v prospech detí a mládeže. Zlepšovaním komunikácie medzi deťmi a rodičmi a školami za účasti dobrovoľníckych asociácií, cirkví a neformálnych výchovno-vzdelávacích subjektov, pri súčasnom utužovaní ich partnerského vzťahu sa môžu naplniť výchovné potenciály našej spoločnosti.  
V súvislosti s riešením aktuálnych problémov rodinnej politiky sa javí ako jedna z možností starostlivosti o deti a mládež z dysfunkčných rodín náhradná výchova. Riešiť formy a systém náhradnej výchovy detí a mládeže patrí medzi najnaliehavejšie úlohy nielen pedagogiky, psychológie, sociológie, špeciálnej pedagogiky či sociálnej práce, ale najmä legislatívy.

3.1	V inštitúte rodiny je potrebné syntetizovať vplyvy spoločnosti štrukturálneho aj dynamického charakteru, osobitne z hľadiska vplyvov makroprostredia (vplyv médií, štátu i školy, negatívnych spoločenských javov), z hľadiska mikroprostredia rodiny (životného štýlu), z hľadiska procesu výchovy (štýl výchovy) i z hľadiska vnútorných faktorov osobnosti. 

3.1.1	V pripravovanej rekodifikácii rodinného práva viac zdôrazniť zodpovednosť obidvoch rodičov za výchovu detí aj po rozvode. Priblížiť formy poradenskej práce rozvádzajúcim sa partnerom;
Gestor: MS SR

3.1.2	V školskej, kultúrnej, sociálnej ekonomickej politike rešpektovať rodinu každého občana ako základnú bunku spoločnosti;
Gestor: MŠ SR, MK SR, MPSVR SR, MH SR v spolupráci so samosprávou

3.1.3	V rámci ekonomických možností ďalej vytvárať podmienky na budovanie nájomných domov pre mladé rodiny;
Gestor: MVRR SR, MF SR, MV SR, MPSVR SR

3.1.4	Zabezpečiť realizáciu a vyhodnotenie projektu transformácie detských domovov v súlade so spracovaným harmonogramom na rok 2002;
Gestor: MŠ SR, MPSVR SR, 

3.1.5	Podporovať detské a mládežnícke mimovládne organizácie praktizujúce neformálnu výchovu a zmysluplné trávenie voľného času detí a mládeže. Podporovať stálu spoluprácu rodiny, školy, cirkvi a vrstovníckych skupín na plnohodnotnom formovaní ľudskej osobnosti. Podporovať projekty a spoluprácu rodičov na prevencii drogových závislosti, na výchove k rodičovstvu, na výchove k úcte k prírodnému a spoločenskému prostrediu;
Gestor: MPSVR SR, MŽP SR, MŠ SR, KÚ, v spolupráci s VÚC, miestnou samosprávou a MVO

3.1.6	Zabezpečiť podmienky na budovanie zariadení sociálnych služieb, ktoré môžu slúžiť na ubytovanie pre občanov, ktorí po dovŕšení plnoletosti musia opustiť zariadenie ochrannej výchovy a ústavnej výchovy;
Gestor: MVRR SR, MPSVR SR, KÚ v spolupráci s MVO, a miestnou samosprávou

3.2	Cieľom primárnej prevencie vo vzťahu k rodine je predchádzať všetkým druhom sociálneho zlyhania a súčasne prezentovať sociálno-pozitívne správanie. Realizácia celého spektra opatrení sociálnej politiky vrátane opatrení štátnej rodinnej politiky sa orientuje na stabilitu a podporu rodiny, pričom sa uplatňuje najmä vo vzťahu k najohrozenejším skupinám populácie, ktorými sú deti, mládež a ich rodiny. 

3.2.1	V rámci primárnej prevencie venovať pozornosť spolupráci odborníkov s rodičmi, zabezpečiť ich spoluúčasť na školskej i mimoškolskej práci. Trénovať učiteľov v interkulturálnych vzťahoch a poskytovať podmienky na prekonanie jazykových a kultúrnych bariér vo vzťahu k rómskym a imigrantským rodinám;
Gestor: MŠ SR, KÚ, OÚ, v spolupráci s miestnou samosprávou a  MVO

3.1.2	Rozšíriť terénnu sociálnu prácu s rodinami, ktoré sú zo sociálneho, výchovného hľadiska dysfunkčné. Ekonomicky podporovať rozvoj náhradnej rodinnej výchovy a súčasne redukovať počet detí umiestnených v ústavných zariadeniach náhradnej výchovy. Zlepšiť prípravu na samostatný život mladých ľudí, najmä tých, ktorí vyrastali v zariadeniach náhradnej rodinnej výchov; 
Gestor: MPSVR SR, v spolupráci s miestnou samosprávou a  MVO

4.	Vzdelávanie a výchova 
Zabezpečenie kvalitného vzdelávania a výchovy predstavuje jednu z najvýznamnejších a trvalých priorít štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži. Koncepčný vzostupný rozvoj výchovy a vzdelávania, ako aj zaistenie rovnosti v prístupe k vzdelávaniu sa v modernej spoločnosti stávajú zdrojom dlhodobej prosperity štátu a všestranného rozvoja osobnosti občanov.
Koncepcia výchovy a vzdelávania v SR, tzv. program Milénium schválená v minulom roku uvádza ako hlavný cieľ reformy systému výchovy a vzdelávania v SR „zmenu tradične encyklopedicko-memorovacieho a direktívno-neživotného školstva na tvorivo-humánnu výchovu a vzdelávanie a poznatkovo hodnotné školstvo, kde je dôraz na aktivitu a slobodu osobnosti“. Program Milénium prijal za nosnú platformu svojich 12 pilierov koncept TUR.
Na dosiahnutie vytýčených cieľov je nevyhnutné skvalitniť systém formálneho vzdelávania a vhodne ho skombinovať s neformálnym vzdelávaním. Práve proces neformálneho vzdelávania umožňuje stimulovať mladých ľudí k nadobúdaniu zručností, schopností, a k vlastnému osobnostnému rastu. Na rozdiel od formálneho vzdelávania, neformálne sa uskutočňuje v mimoškolských inštitúciách a je založené na dobrovoľnosti. Medzi jeho najdôležitejšie funkcie patrí získavanie základných spoločenských návykov, budovanie spoločenských hodnôt a prevencia negatívnych spoločenských javov.	
K tomu, aby sa systém formálneho a neformálneho vzdelávania stál efektívnym je potrebné filozofiu, obsah, metódy výchovy a vzdelávania, ako aj systém prípravy pedagogických zamestnancov a riadenia výchovno-vzdelávacích inštitúcií prispôsobiť súčasným trendom rozvoja spoločnosti, ktorá kladie stále vyššie nároky na adaptabilitu, flexibilitu,  otvorenosť človeka a schopnosť myslieť a konať v intenciách TUR. 
	Prispôsobovanie výchovno-vzdelávacieho systému aktuálnym požiadavkám spoločnosti umožňuje aj splnenie nasledujúcich úloh:

4.1	Analyzovať súčasný stav obsahu vzdelávania na jednotlivých typoch škôl s cieľom vypracovať nové osnovy, nové učebnice, študijné materiály, ktoré umožnia znížiť počet nepotrebných, nefunkčných informácií a nahradiť ich obsahom, poznatkami a kompetenciami, ktoré sú kľúčové na plnohodnotný život jedinca. 

4.1.1	Analyzovať obsah vzdelávania na jednotlivých typoch škôl s cieľom znížiť informačnú záťaž  žiakov a klásť dôraz na využiteľnosť na praktický život;
Gestor: MŠ SR, Štátna školská inšpekcia, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

4.1.2	Posilniť funkciu výchovného poradcu, koordinátora prevencie kriminality, drogových závislostí a iných sociálno-patologických javov a koordinátora environmentálnej výchovy  na všetkých typoch škôl;
Gestor: MŠ SR, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

4.1.3	Zabezpečiť aktualizáciu a zmeny obsahu učebných a študijných odborov stredných škôl zameraných na dopravu, pošty a telekomunikácie;
Gestor: MŠ SR, MDPT SR

4.1.4	Zaradiť problematiku vplyvu masovokomunikačných prostriedkov na človeka do obsahu učiva stredných škôl;
Gestor: MŠ SR, MK SR

4.1.5	Zaradiť do učebných osnov ZŠ a SŠ problematiku zameranú na ochranu kultúrneho a prírodného dedičstva;
Gestor: MŠ SR , MK SR, MŽP SR, 

4.1.6	Zaradiť problematiku trvalo udržateľného rozvoja do obsahu učiva základných a stredných škôl a zahájiť aktualizáciu prierezových učebných osnov environmentálnej výchovy „Environmentálne minimum“ v zmysle krokov Realizačného plánu k programu Milénium;
Gestor: MŠ SR, MŽP SR 

4.2	Zabezpečiť podmienky na uskutočňovanie kvalitného neformálneho vzdelávania, ktoré netradičnou formou umožní deťom a mládeži získať potrebné zručnosti, spôsobilosti, kompetencie a praktické skúsenosti nevyhnutné na efektívny profesionálny výkon, občiansku a sociálnu participáciu a osobnostný rast jedincov.  

4.1.1	Uskutočniť analýzu činnosti dobrovoľníkov pri zabezpečovaní aktivít pre deti a mládež vo všetkých rezortoch;
Gestor: MŠ SR, MŽP SR, MK SR 

4.1.2	Zabezpečiť vzdelávacie aktivity pre zamestnancov s deťmi a mládežou v mimoškolskom prostredí;
Gestor: MŠ SR v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO

4.1.3	Zlepšiť integráciu detí a mládeže do života spoločnosti zavádzaním nových programov výchovy a vzdelávania (spoločenské hry, tréningy, názorové situácie ...);
Gestor: MŠ SR, KÚ, v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO 

4.2.4	Pokračovať v lektorsko-sprievodcovskej činnosti, organizovaní odborných seminárov v problematike environmentálnej výchovy pre učiteľov ZŠ a SŠ a ostatných pracovníkov s deťmi
Gestor: MŽP SR, KÚ, MŠ SR

4.3	Vytvárať podmienky na výchovu a vzdelávanie detí a mládeže so špeciálnymi potrebami, čo im umožní rozvíjať a využiť svoj potenciál a integrovať sa do spoločenských štruktúr.

4.3.1	Vytvárať podmienky na rozvoj mimoriadne nadaných detí a talentovanej mládeže prostredníctvom zapájania tejto skupiny do predmetových olympiád a športových a nešportových súťaži;
Gestor: MŠ SR, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

4.3.2	Vytvárať dostatočný priestor na integráciu detí so zdravotným postihnutím a špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami do bežných škôl a tried;
Gestor: KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

4.3.3	S cieľom uľahčiť integračný proces cudzincom s priznaným postavením utečenca, zrealizovať projekt vzdelávania školopovinných detí utečencov a žiadateľov;
Gestor: MV SR, Štátny pedagogický ústav v Bratislave

5.	Práca, príprava na budúce povolanie a sociálna integrácia
Slovenská ekonomika po roku 1989 prešla zásadnými kvantitatívnymi i kvalitatívnymi zmenami, ktoré mali viac alebo menej nepriaznivý dopad na zamestnanosť. Situáciu na trhu práce charakterizuje pokles zamestnanosti, nárast nezamestnanosti a vysoký podiel mladých ľudí na nezamestnanosti. Problémy, ktoré majú mladí ľudia so získaním zamestnania, patria k najzávažnejším problémom vývoja na trhu práce. 
Rozlišovanie občanov na základe určitých kritérií, a to napr. rasového pôvodu, farby pleti, pohlavia, veku, politických názorov, etnického pôvodu a zdravotného stavu, má za následok oslabenie rovnosti príležitosti získať zamestnanie. Znevýhodnení oproti ostatným občanom sú predovšetkým preto, že niektorí nemajú pracovné návyky, keďže boli dlhodobo mimo pracovného procesu, nemajú dosiahnutú prax v príslušnom odbore a potrebujú sa aj adaptovať (najmä utečenci a migranti) na nové prostredie, nielen pracovné. Uvedené dôvody sú obmedzujúcim faktorom plného a adekvátneho využitia týchto skupín na trhu práce. Nie je vytvorený mechanizmus na dostatočnú ochranu týchto osôb. 
Napriek tomu, že Ústava SR, Zákonník práce a Zákon o zamestnanosti vytvára právny rámec rovnakého zaobchádzania pre všetkých občanov, mladí ľudia sa na trhu práce stretávajú aj s ďalšími problémami:
•	Absentuje prepojenosť medzi požiadavkami zamestnávateľských subjektov a školským systémom, kvôli čomu sa absolventi škôl s problémami uplatňujú na trhu práce a často nespĺňajú kvalifikačné požiadavky zamestnávateľov na výkon povolania.
•	Osobitným problémom je zabezpečenie prípravy na povolanie žiakov zo sociálne znevýhodneného a z málo podnetného prostredia.
•	V súčasnosti nie je vytvorené dostatočné množstvo pracovných miest a prispôsobené pracovné prostredie pre osoby so zmenenou pracovnou schopnosťou.
•	Zamestnávateľské subjekty uprednostňujú pri prijímaní do zamestnania mladých občanov, ktorí už absolvovali výkon vojenskej základnej služby alebo náhradnej služby pred občanmi, ktorí na jej výkon čakajú.
•	Osoby starajúce sa o maloleté deti majú sťažené podmienky na trhu práce.
Odstránenie dôsledkov nezamestnanosti mladých ľudí v SR sa premieta v splnení nasledovných úloh:

5.1	Zabezpečiť úzku spoluprácu školského systému, rezortov a zamestnávateľskej sféry pri príprave učebných plánov, učebných osnov a plánov praktickej prípravy v stredných školách tak, aby sa dosiahla vyššia univerzalita odborov odborného vzdelávania a aby rozsah a štruktúra vzdelávania zodpovedala vzdelanostným požiadavkám trhu práce.

5.1.1	Predkladať návrhy na aktualizáciu, zmeny obsahu učebných a študijných odborov a návrhy nových učebných a študijných odborov, reagujúcich na potreby trhu práce a požiadavky podnikateľskej sféry; 
Gestor: KÚ, NÚP, MŠ SR, MPSVR SR, MH SR, MP SR, MDPT SR, MVRR SR v spolupráci s miestnou samosprávou

5.1.2	Spracovať návrh možností priameho vstupu podnikateľskej sféry do odbornej prípravy a vzdelávania v stredných odborných učilištiach a stredných odborných školách, s cieľom uplatnenia ich absolventov na trhu práce a v podnikateľskej sfére, vrátanie návrhov na zmeny súvisiacich právnych predpisov;
Gestor:  MŠ SR, MH SR, v spolupráci s AZZZ SR a profesijnými komorami

5.2	Vytvárať podmienky a uplatňovať práva skupín občanov ohrozených diskrimináciou, nadväzne na zistené výsledky iniciovať zlepšenie stavu.

5.2.1	Vytvoriť podmienky na získavanie praktických zručnosti a vedomosti pre cudzincov s priznaným postavením utečenca, a to sprevádzkovaním polytechnickej dielne v zariadení MV SR v Brezovej pod Bradlom;
Gestor: MV SR

5.1.2	V rámci integračného procesu poskytnúť ubytovanie rodinám cudzincov s priznaným postavením utečenca, a to 4 byty v Lučenci a 2 byty v Košiciach;
 Gestor: MÚ, MV SR, OÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

5.1.3	Vypracovať program rekvalifikácie občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou s osobitným zameraním na deti a mládež;
Gestor: MŠ SR, NÚP, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

5.1.4	Zabezpečiť pokračovanie vo vzdelávaní učiteľov dejepisu, občianskej náuky a náuky o spoločnosti zo stredných škôl v oblasti holokaustu podľa návrhu „Laison Projekt“ tak, ako je to uvedené v bode 2.2 Akčného plánu predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie na obdobie rokov 2002 - 2003;
Gestor: MŠ SR, Sekcia ľudských práv a menšín ÚV SR

6.	Životný štýl a trvalo udržateľný rozvoj
Význam životného štýlu sa týka samého zmyslu ľudského života, estetizácie ľudskej práce, využívania voľného času, hygieny, pocitov osobného šťastia, kedy sa všetky ľudské prejavy a produkty vnímajú ako vzájomne súvisiace a vzájomne ovplyvňujúce. Životný štýl ako funkčná estetická, etická a environmentálna integrácia individuálneho a spoločenského života má svoj vonkajší prejav (napr. kreovanie prostredia, správanie človeka k sebe samému i sociálnemu a prírodnému prostrediu, obliekanie, stolovanie), aj vnútorný rozmer (napr. spôsob vnímania, hodnotová orientácia, životné ciele, stupeň kultivovanosti v medziľudských vzťahoch). Životný štýl má svoj výraz v spôsobe života, ktorý ovplyvňuje najmä výživa, spoločenská komunikácia, zvládanie psychosociálnych záťaží, činnosť vo voľnom čase, pohybová aktivita, užívanie omamných a psychotropných látok a fajčiarske návyky.	
Zdravie je forma života, pri ktorej organizmus dosahuje optimálne morfologické a funkčné predpoklady na svoju existenciu, je predmetom najstarších a najvšeobecnejších záujmov človeka. K základným znakom zdravia patrí aj schopnosť eliminovať poškodzovanie životných prejavov na čo najnižšiu mieru a obnovovať ich funkčné optimum z vlastných, vnútorných síl. Starostlivosť o správnu výživu, pohybovú aktivitu, vyhýbanie sa škodlivým návykom, zachovávanie bezpečnostných opatrení pri aktivitách spojených s rizikom ohrozenia zdravia a uvedomenie si kvalitatívnej úrovne vzťahu zdravia a zdravého životného prostredia nie sú zatiaľ bežnou súčasťou života. 	
Súčasná koncepcia zdravia nemá dostatočne na zreteli potrebu optimálneho rozvíjania a využívania celého pozitívneho biologického, psychického a sociálneho potenciálu osobnosti a ohrozenia zdravia nepriaznivými environmentálnymi faktormi. Zdravie musí pre deti a mládež nadobudnúť oveľa konkrétnejšiu podobu, oveľa vyššiu hodnotu a oveľa vyšší zmysel, pretože iba zdravie môže byť základom a východiskom na rozvíjanie všetkých ostatných hodnôt v ich živote. Iba zdravie ako základný indikátor kvality života a životného prostredia môže byť predpokladom zmeny vzťahu k prostrediu vo všetkých jeho dimenziách.
Významnú úlohu pri ovplyvňovaní životných návykov a spôsobu života zohráva výchova detí a mládeže k zdravému spôsobu života. Výchova sa nesmie obmedziť len na rozširovanie zdravotníckych vedomostí, ale jej základným zmyslom a cieľom musí byť pozitívna zmena každodenných návykov v správaní detí. Dosiahnuté zmeny v tejto oblasti budú rozhodujúcim kritériom úspešnosti realizovaných preventívnych aktivít.
Postavenie detí a mladých ľudí v súčasnosti je o to zložitejšie a závažnejšie, že to bude práve táto generácia, ktorá bude nútená kvôli svojmu prežitiu naprávať ekologické škody a splácať obrovské environmentálne dlhy. To si vyžaduje urýchlenie technického a technologického pokroku v environmentálnej oblasti, ale i prijatie nových vzorcov správania, v nahradení konzumného spôsobu života hľadaním nového harmonického vzťahu s prírodou a medzi ľuďmi  a národmi navzájom.
Environmentálna výchova ako nástroj trvalo udržateľného rozvoja sa v súčasnosti uberá dvoma navzájom prepojenými smermi. Prvý smer sa dá charakterizovať ako výchova a vzdelávanie vedúce k pochopeniu problémov životného prostredia a uvedomeniu si vlastnej jedinečnej možnosti toto dianie ovplyvniť svojím každodenným konaním. Druhým smerom je hodnotový rozmer trvalo udržateľného rozvoja – etika, morálka, medziľudské vzťahy, ktoré významnou mierou ovplyvňujú nielen kvalitu života jednotlivca, ale i smerovanie celej ľudskej spoločnosti.
Voľný čas detí a mládeže ako výrazný fenomén života vyspelých krajín je zároveň jedným z dôležitých problémov týchto krajín. Významne koreluje  s vývojom spoločnosti, napr. štruktúrou zamestnanosti, modelom rodinného života, či vznikom tzv. priemyslu voľného času. Voľný čas, ktorý má byť (okrem iného) priestorom na rozvoj a kultiváciu osobnosti, u značnej časti mladej populácie sa stáva priestorom podmieňujúcim vznik rôznych sociálno-patologických javov. 
Aktivity detí a mládeže vo voľnom čase majú svoje špecifiká, ktoré sa reflektujú v zdravotno-hygienickej, formatívno-výchovnej, sebarealizačnej, relaxačnej a preventívnej funkcii. V súčasnom období z uvedených funkcií vystupuje do popredia najmä relaxačno-oddychová funkcia.
Osobitným problémom v oblasti využívania voľného času je sledovanie televíznych programov a programová štruktúra jednotlivých staníc. V tejto súvislosti sa pozornosť výchovných a sociálnych pracovníkov stále viac upriamuje na potrebu výchovne pôsobiť na mladých divákov a naučiť ich, aby z ponúkaných programov vyťažili čo najviac pozitívneho. To je závažnou úlohou, ako pre rodičov, tak aj na výchovné a vzdelávacie inštitúcie.
Revolučné udalosti prinášajú so sebou popri pozitívnych zmenách aj nárast sociálno-patologických javov. Prudko sa zvýšila kriminalita, veľké rozmery naberá organizovaný zločin, rastie toxikománia, rôzne formy sociálneho parazitizmu, bezdomovstvo a iné javy, ktoré sme predtým nikdy nepoznali. Sledujeme ústup tradičných hodnôt na úkor preferovania individualizmu, nadspotreby a konzumného spôsobu života.
V Slovenskej republike v súčasnosti existuje systém inštitucionálneho zabezpečenia primárnej, sekundárnej a terciálnej prevencie sociálno-patolgických javov. V rámci primárnej prevencie na základných a stredných školách pôsobia koordinátori prevencie, školské zariadenia aktivizujú dobrovoľníkov – rovesníkov detí a mládeže v rámci tzv. peer programov, zdôrazňuje sa funkcia záujmovej orientácie a záujmovej činnosti v procese tzv. univerzálnej prevencie medzi populáciou detí a mládeže. Nezanedbateľnú úlohu v školskom i mimoškolskom priestore plnia mimovládne organizácie špecializujúce sa na projektové aktivity environmentálnej výchovy podporujúce uvedomenie si úlohy mladých ľudí v spoločenskom a prírodnom prostredí.
Pre život mladého človeka v tzv. postmodernej spoločnosti sú typické rôzne typy záťažových situácií, ktoré vznikajú kvôli rozporom medzi vonkajšími vplyvmi a požiadavkami kladenými na dieťa a mladého človeka a vnútornými predpokladmi, ktorými disponuje. Súčasťou životného štýlu je zvládať záťaže rôzneho stupňa v rôznych životných a pracovných situáciách. V tejto súvislosti sa zvýrazňuje najmä funkcia emocionálnej a sociálnej inteligencie človeka a kľúčových kompetencií zahrňujúcich najmä schopnosť komunikovať a kooperovať. 
V podmienkach Slovenskej republiky, zabezpečenie zdravého spôsobu života mladých ľudí znamená:
•	Zvyšovanie zdravotného uvedomenia občanov, orientovaného na uplatňovanie zodpovednosti jednotlivca za vlastné zdravie a kvalitné životné prostredie ako jeho predpokladu. Štát v tejto súvislosti zabezpečuje najmä vykonávanie permanentnej preventívnej starostlivosti v celej populácii detí a mládeže, lekársky dozor nad prostredím školských a mimoškolských zariadení, monitoring stavu zložiek životného prostredia, pravidelnú kontrolu stravovania, komplexnú zdravotnú výchovu zameranú na správnu životosprávu, osobnú hygienu, výchovu k rodičovstvu, boj proti alkoholizmu, fajčeniu, toxikománii a iným závislostiam.
•	V štruktúre starostlivosti o deti a mládež posilňovanie podielu preventívneho pôsobenia, pretože prevencia nielen udržiava optimálny stav spoločnosti, ale je najefektívnejšou investíciou aj v ekonomickom význame.    
•	Vychovávať deti a mládež k žiadúcim environmentálnym postojom v dimenziách trvalo udržateľného rozvoja, v príprave učiteľov, vychovávateľov a aktivistov občianskych združení detí a mládeže zohľadňovať aktuálne úlohy v oblasti environmentálnej osvety, vzdelávania a výchovy.
•	Zabezpečiť primeranú teoretickú a praktickú prípravu zamestnancov na oblasť voľného času detí a mládeže a definovať dôležitosť mládežníckych pracovníkov. Ďalej podporovať aktivity vo voľnom čase v rámci formálnych a neformálnych skupín detí a mládeže.

Proces utvárania životného štýlu mladých ľudí sa odráža v nasledujúcich úlohách:

6.1	Zamerať zdravotnícku starostlivosť o deti a mládež najmä na vykonávanie preventívnej starostlivosti, čo predpokladá, že aktivity v smere napĺňania cieľa budú zohľadňovať prostredie, vzťahy, aktivitu a etiku. V uvedených intenciách Akčný plán vymedzuje nasledujúce úlohy:

6.1.1	Spracovať návrh vyhl. MZ SR, ktorou sa ustanovujú požiadavky na: priestorové usporiadanie, funkčné členenie a vybavenie zariadení pre deti a mládež; prevádzku zariadení pre detí a mládež; zotavovacie podujatia; pieskoviská, hracie, športové a rekreačné plochy určené pre deti a mládež;
Gestor: MZ SR v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO

6.1.2	Vypracovať podklady na školenia zdravotníckych zamestnancov v sociálnej problematike a environmentálnej problematike;
Gestor: MZ SR

6.1.3	Pokračovať v sledovaní kvality jednotlivých zložiek životného prostredia a vyhodnocovania ich vplyvu na zdravotný stav detí a mládeže;
Gestor: MŽP SR, MZ SR

6.1.4	Vypracovať metodické pokyny k usmerneniu lekárov prvého kontaktu o potrebe vykonávania hygienickej kontroly školských zariadeniach;
Gestor: MZ SR

6.1.5	Zabezpečiť monitoring stavu personálneho zabezpečenia v agentúrach domácej ošetrovateľskej starostlivosti v SR a následne vypracovať usmernenie o poskytovaní starostlivosti deťom v sociálnom ohrození;
Gestor: MZ SR 

6.1.6	Koordinovať a odborne usmerňovať realizáciu projektu SZO „Školy podporujúce zdravie“, ktorého cieľom je výchova žiakov k zdraviu a dosiahnutie zdravšieho spôsobu života u všetkých, ktorí v škole pracujú alebo s ňou prichádzajú do styku;
Gestor: MZ SR, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

6.1.7	Vyhodnotiť výsledky prieskumu telesného vývoja detí a mládeže v SR a poskytnúť ich pediatrom s cieľom sledovania telesného vývinu detí v rámci preventívnych lekárskych prehliadok;
Gestor: MZ SR

6.1.8	Vypracovať projekt a zabezpečiť realizáciu uvádzajúcej štúdie o ergonomických podmienkach v základných školách SR;
Gestor: MZ SR
 
6.2	Vnímať voľný čas v rámci životného štýlu mladých ľudí v dvoch výrazných funkciách: 
•	Ako sféra regenerácie a relaxácie, v ktorej vznikajú ďalšie potenciály na uplatňovanie sa jednotlivca v profesionálnej sfére; 
•	Ako sféra univerzalizácie človeka, v  ktorej rámci sa utvárajú predpoklady preto, aby sa mladý človek vo voľnom čase rozvíjal ako všestranné, univerzálne indivíduum. V tomto rámci Akčný plán zahŕňa úlohy:  

4.2.1	Rozvíjať spoluprácu miestnej a štátnej správy a samosprávy s detskými a mládežníckymi organizáciami pri vytváraní podmienok na voľnočasové aktivity;
Gestor: MŠ SR, MV SR, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO

4.2.2	Pravidelne organizovať kultúrne podujatia zamerané na rozvíjanie estetického cítenia, tvorivých schopností a zručností detí a mládeže formou priameho styku s predmetmi kultúrneho a objektmi prírodného dedičstva;
Gestor: MK SR, MŽP SR, múzeá, galérie, CVČ, MVO, DK

4.2.3	Organizovať kultúrne a prezentačné aktivity, kultúrno-výchovné programy pre deti a mládež zamerané na aktívne využívanie voľného času;
Gestor: MK SR, múzeá, galérie, knižnice, osvetové strediská, hvezdárne, CVČ

4.2.4	Iniciovať spoluprácu umeleckých spisovateľských združení so ZŠ a SŠ pri organizovaní autorských literárnych súťaží pre žiakov;
Gestor: MŠ SR, MK SR, CVČ, knižnice, osvetové strediska

4.2.5	Pripraviť  seminár Elektronické dokumenty v knižničnej práci s deťmi;
Gestor: MK SR

4.2.6	Vytvárať podmienky na rovnoprávny prístup znevýhodnených detí a mládeže ku kultúre a umeniu;
Gestor: MK SR, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

4.2.7	Podporovať kultúrne projekty pre znevýhodnené skupiny detí;
Gestor: MK SR, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

4.2.8	Spolupracovať s MŠ SR na príprave projektu zaradenia problematiky vplyvu masovokomunikačných prostriedkov do obsahu učiva základných a stredných škôl ako dopracovanú, resp. rozšírenú osnovu predmetu občianska náuka;
Gestor: MK SR, MŠ SR, ŠPÚ

4.2.9	Vytvárať podmienky na aktívne využívanie telovýchovných priestorov škôl v čase prázdnin, ale aj počas školského roka;
Gestor: KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

4.2.10	Podporiť vznik klubov priateľov televízie, rozhlasu, internetu ako jedného z prostriedkov výchovy recipientov mediálnych produktov;
Gestor: MŠ SR, MK SR, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

4.2.11	Finančne podporovať prostredníctvom predložených projektov činnosť detských a mládežníckych organizácií a občianskych združení;
Gestor: MŠ SR, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

4.2.12	Pokračovať v realizácií neformálnych výchovno-vzdelávacích aktivít v strediskách a centrách environmentálnej výchovy a kultúrno-propagačno-vzdelávacích aktivít v podmienkach odborných organizácií MŽP SR;
Gestor: MŽP SR v spolupráci MŠ SR, KÚ

4.2.13	Organizovať regionálne konferencie, semináre, tréningové cvičenia a ich sprievodné podujatia v oblasti environmentálnej výchovy a vzdelávania;
Gestor: MŽP SR – odborné organizácie s spolupráci s MVO

4.2.14	Finančne podporovať činnosť mimovládnych občianskych združení pracujúcich v oblasti environmentálnej výchovy; 
Gestor: MŽP SR, MŠ SR

4.3	Prijať opatrenia proti kvantitatívnemu nárastu  sociálno-patologických fenoménov, ktoré ohrozujú predovšetkým najzraniteľnejšiu skupinu populácie – deti a mládež. Stav v oblasti prevencie sociálno-patologických javov, a to aj napriek mnohým doterajším pozitívnym zmenám v oblasti legislatívnej, koncepčnej či realizačnej, nemožno považovať za vyhovujúci. Neustále stúpa kriminalita, počet drogovo závislých. Počet občanov v stave sociálnej a hmotnej núdze a iné sociálno-patologické javy sa stali reálnou súčasťou nášho každodenného života. Priamoúmerne k tejto negatívnej tendencii stúpajú nároky na elimináciu, resp. redukciu ich dôsledkov, a to najmä nároky na odbornosť a finančné zabezpečenie prevencie.

4.3.1	Zabezpečiť monitoring aktuálnej situácie v epidemiológii používania alkoholu, tabaku a drog na Slovensku a v Bratislave so zameraním na deti a mládež;
Gestor: MZ SR, Generálny sekretár výboru ministrov pre drogové záležitosti a kontrolu drog

4.2.2	V rámci prevencie negatívnych spoločenských javov zabezpečiť pravidelnú spoluprácu s odbormi školstva, mládeže a telesnej kultúry a odbormi sociálnych vecí OÚ a KÚ, CVČ, CPPS, DC pre mládež, PPP, mestskou a štátnou políciou;
Gestor: KÚ, OÚ, CVČ, CPPS, DC pre mládež, PPP, MV SR

4.2.3	V spolupráci so školami a školskými zariadeniami, CPPS a PPP monitorovať správanie žiakov, u ktorých je dôvodné podozrenie, že sú týraní a zneužívaní a nahlasovať ich odborom sociálnych vecí OÚ v kraji;
Gestor: KÚ, OÚCPPS, PPP v spolupráci s miestnou samosprávou

4.2.4	Uskutočňovať besedy na vybraných základných a stredných školách v každom kraji zameraných na výchovu detí a mládeže v oblasti prevencie všetkých foriem diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatných prejavov intolerancie;
Gestor: MŠ SR, Sekcia ľudských práv a menšín ÚV SR, KÚ v spolupráci s MVO

4.2.5	Pokračovať v realizácii preventívneho programu „Prevencia a eliminácia šikanovania na ZŠ“;
Gestor: MŠ SR, Sekcia ľudských práv a menšín ÚV SR, OZ Centrum ochrany detí, Národné centrum pre rovnoprávnosť žien a mužov

4.2.6	Pokračovať v realizácii projektu „Dropie kráľovstvo“, „Živá príroda“, súťaže „Hypericum“ a ďalších regionálnych projektov;
Gestor: MŽP SR, KÚ

4.2.7	Dopĺňať sieť stredísk a centier environmentálnej výchovy v spolupráci s MVO a MŠ SR;
Gestor: MŽP SR, MŠ SR s spolupráci s MVO

4.2.8	Rozširovať sieť špecializovaných zariadení sociálnych služieb, ktoré vykonávajú sociálnu prevenciu, a to najmä v neštátnom sektore a v pôsobnosti obcí (budovanie útulkov, krízových stredísk, prípadne chránených dielní);
Gestor: KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

7.	Občianska a politická participácia detí a mládeže
Zodpovedne reagovať na významné civilizačné výzvy spoločenskej zmeny (demokratizácia, trhová ekonomika, európska integrácia, globalizácia), ktoré oslovujú spoločnosť, a teda aj mladú generáciu, vyžaduje okrem iného aj rozvoj občianskej a politickej participácie mladých ľudí. 
Európska charta o participácii mladých ľudí na živote obcí a regiónov zdôrazňuje, že účasť na živote obcí a miest poskytuje mladým ľuďom možnosť, aby sa so spoločenským životom v obciach  a mestách identifikovali ako občania a nezostali iba ich obyvateľmi.
V dnešnej spoločnosti je občianska participácia zaručená ústavou Slovenskej republiky a zákonom o obecnom zriadení. Občianska participácia je však proces a nie stav, proces demokratizácie spoločnosti a verejného života v nej. V jej priebehu sú rôzne záujmy mladých ľudí vystavené rozporu, hľadá sa konsenzus a prijateľné riešenie pre všetkých. Občianskej participácii sa možno naučiť len účasťou na rozhodovaní, spravovaní, usmerňovaní vecí verejného života. Občianska participácia prepája osobné, skupinové záujmy, záujmy územných a lokálnych spoločenstiev so záujmami verejnými. V tomto procese  sa občianska participácia stáva súčasťou seba-správy, seba-regulácie, seba-kontroly i seba-realizáciou a seba-potvrdením mladého občana.  
V podmienkach Slovenskej republiky občianska a politická participácia znamená umožniť mladým ľuďom:
•	Bezprostredný prístup k občianskym, politickým a sociálnym a environmentálnym právam, ale aj prinútiť ich k zodpovednosti za svoje činy;
•	Participáciu na rozhodovacích procesoch, t.j. mobilizovanie mladých ľudí, aby uplatňovali svoje občianske a politické práva vrátane aktívnej účasti mládeže v procese rozhodovania v otázkach životného prostredia. So zreteľom na to ich permanentne zoznamovať s ich občianskymi právami, verejne uznať ich oprávnenosť, ich uspokojovanie legislatívne zapracovať do úloh a povinností štátu a obcí; 
K tomu, aby sa mladý človek z objektu verejného života stal jeho subjektom, sú potrebné podmienky: otvorený sociálny priestor, primeraný stupeň a charakter demokracie verejného života, ekonomické a politické podmienky.   
Štruktúra občianskej a politickej participácie mladých ľudí aj sociálne mechanizmy fungovania participácie sa reflektujú v nasledujúcich úlohách:

7.1	Viesť deti a mladých ľudí k vnímaniu a zvládaniu občianskej dimenzie gramotnosti, t.j. schopnosti zapojiť sa do života spoločnosti ako schopný, konajúci jedinec a jedinečná osobnosť, čo je predpoklad účinnej a úspešnej sociálnej existencie jedinca. To nie je len vecou zmeny doterajšieho obsahu vzdelávania a zmeny systému riadenia školstva. Škola ako priestor a príležitosť na vzdelávanie nemôže zostať určitou prípravou na budúci život, ale musí sa stať životom samým, bezbariérovou súčasťou spoločenského života.   V tejto súvislosti je potrebné:

7.1.1	Začleniť do obsahu občianskej výchovy a etickej výchovy na základných a stredných školách aj problematiku výchovy k občianstvu, s cieľom podporovať participáciu mladých ľudí na verejnom živote;
Gestor: MŠ SR

7.1.2	Motivovať pre občiansku participáciu mladých príslušníkov minorít, ako aj deti a mládež so  špeciálnymi potrebami;
Gestor: KÚ, OÚ v spolupráci s MVO

7.2	Optimalizovať inštitucionálne predpoklady na účasť mladých ľudí na príslušných rozhodnutiach a diskusiách a prostredníctvom nich umožniť mladým ľuďom a ich zástupcom stať sa rovnocennými partnermi pri tvorbe príslušných spoločensko-politických rozhodnutí. So zreteľom na to:
			
7.2.1	Iniciovať vznik a zabezpečiť konštituovanie a podporovať efektívnu činnosť už fungujúcich krajských študentských parlamentov tvorených zástupcami všetkých typov škôl a všetkých okresov;
Gestor: KÚ, MVO, OÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

7.2.2	V porovnaní so súčasným stavom vo zvýšenej miere implementovať rozličné formy participácie na živote mládeže v kraji cez školské rady a krajské komisie, ako poradné orgány prednostu (komisia pre drogové závislosti a protispoločenskú činnosť, regionálna rada mládeže, úsek rómskej problematiky, krajské koordinačné rady pre TUR – Regionálna agenda 21);
Gestor: KÚ, MVO, OÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

7.2.3	Zabezpečiť vytvorenie regionálnej rady mládeže ako krajskej komisie, alebo ako nadrezortného krajského orgánu mládeže;
Gestor: KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO

7.3	Vzhľadom na rast náročnosti a zložitosti úloh súvisiacich s participáciou mladých ľudí na občianskom  živote a stále väčšie nároky na rozsah, spoľahlivosť a kvalitu informačných procesov, ako aj všetkých prostriedkov získavania, prenosu, spracovávania a zachovávania informácie v najširšom zmysle slova, dôraz klásť na informovanosť ako základnú podmienku občianskej participácie mladých ľudí a v tejto súvislosti najmä prostredníctvom výskumov, analýz napomáhať všestrannému poznaniu procesu občianskej a politickej participácie mladých ľudí. V tejto súvislosti:

7.3.1	Vytvoriť databázu spôsobov mládežníckej participácie, možnosti výmenných programov a grantov;
Gestor: MŠ SR, v spolupráci s MVO   

7.3.2	Spracovať analýzu činnosti miestnych klubov mládeže v SR vo všetkých sférach ich pôsobnosti;
Gestor: MŠ SR v spolupráci s miestnou samosprávou

8.	Mobilita mládeže a Európska integrácia
Medzinárodná spolupráca predstavuje jeden z nových rozmerov práce s deťmi a mládežou. Ponúka príležitosť k aktívnej účasti mladých ľudí na budovaní svetovej spoločnosti tretieho tisícročia a otvára priestor na rozvoj jednotlivca cez kolektívne činnosti vo všetkých oblastiach spoločenského života. V čase, keď sa Slovenská republika aktívne snaží integrovať do medzinárodných štruktúr EU a NATO, spolupráca v oblasti mládežníckej práce na nadnárodnej úrovni nadobúda osobitný význam pre štátnu politiku vo vzťahu k deťom  a mládeži.
Politika EÚ ako politika vzájomnej spolupráce Európskeho spoločenstva v oblasti práce s mládežou sa stala ústrednou platformou, ktorá podporuje mobilitu skupín mladých ľudí, mládežnícke iniciatívy a európsku dobrovoľnícku službu.
Situácia v SR vo vzťahu k mobilite mládeže je výrazne ovplyvnená slabou tradíciou v organizovaní medzinárodných mládežníckych aktivít a nedostatočnou informovanosťou o ich význame, čo sa odzrkadľuje v počte záujemcov o tento druh aktivít. Medzinárodné výmeny mladých ľudí sťažuje aj nezodpovedajúca legislatíva, ktorá komplikuje získanie dlhodobého pobytu a pracovného povolenia dobrovoľníkom na Slovensku. Kvalitu medzinárodnej práce s mládežou výrazne negatívne ovplyvňuje aj malý počet a nedostatočná pripravenosť profesionálnych a dobrovoľných pracovníkov, animátorov, ktorí zodpovedajú za prípravu, realizáciu a hodnotenie mobilitných aktivít.
Význam medzinárodného rozmeru miestnej práce s mládežou sa odzrkadľuje v možnosti výmeny informácii, dobrej praxe, plánovania  a realizácii projektov. Umožňuje im cestovať a získavať interkulturálne skúsenosti. Motivuje mladých ľudí, aby študovali a získavali špecifické zručnosti a kompetencie. Skúsenosti partnerov vo výmene pomáhajú pri efektívnejšej identifikácii a riešení problémov. Na základe medzinárodnej spolupráce sa ľahšie presadzujú zmeny vo vlastnej komunite.
Summit Stredoeurópskej iniciatívy, ktorý sa uskutočnil v novembri 2001 bol spojený s mládežníckym fórom prijal záverečnú deklaráciu, v ktorej sa zdôrazňuje význam podpory hodnôt podporujúcich rovnosť, mier, medzinárodný a medzináboženský dialóg, spravodlivosť a ľudské práva. Stanovil prednostné okruhy záujmu mladých: kultúrne aktivity mládeže, dostatok pracovných príležitostí, spoločnosť stavanú na informáciách a globalizácii.
Višegrádsky skupina krajín má zriadený Medzinárodný višegrádsky fond, z ktorého sa materiálne podporujú spoločné projekty krajín V4 v oblasti kultúry, školstva, vedy, mládeže a cezhraničnej spolupráce so zámerom podporiť vzájomnú komunikáciu a spoznávanie. Jednou z priorít Medzinárodného višegrádskeho fondu na rok 2002 je podpora výmen mladých ľudí a vzdelávanie.
Plnohodnotný prínos medzinárodných mládežníckych aktivít je možné dosiahnuť splnením nasledujúcich úloh:

8.1	Zvyšovať odbornú pripravenosť mládežníckych pracovníkov, vychovávať, vzdelávať, školiť profesionálnych aj dobrovoľných animátorov na oblasť medzinárodných mobilitných aktivít s cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu prípravy a realizáciu výmenných programov.

8.1.1	Zabezpečiť vzdelávanie (učiteľov, vedúcich mládežníckych skupín, pracovníkov MVO, rodičov, predstaviteľov samospráv a pod.) o prínosoch medzinárodných mládežníckych mobilitných aktivít;
Gestor: MŠ SR, KÚ, OÚ v spolupráci s MVO

8.1.2	Zabezpečiť vzdelávanie mladých lídrov a lektorov v oblasti európskej integrácie;
Gestor: ÚV SR, MŠ SR

8.2	Zlepšiť informovanosť pracovníkov s deťmi a mládežou, ako aj samotných mladých ľudí o význame a možnostiach uskutočnenia mládežníckych medzinárodných výmenných aktivít, čím sa zvyšuje kvalita a prínos týchto programov ako na úrovni komunity, tak aj regiónu a štátu.

8.2.1	Propagovať metódy práce dôležité na prípravu medzinárodných aktivít (ako prezentovať organizáciu/skupinu, budúce plány a ako efektívne zorganizovať a previesť kontaktné stretnutia, alebo inú aktivitu vedúcu k dlhodobej spolupráci);
Gestor: MŠ SR

8.2.2	Publikáciami alebo formou internetovskej stránky propagovať rôzne finančné zdroje, odkazy na rôzne informačné zdroje a web stránky;
Gestor: MŠ SR, MZV SR

8.2.3	Zriadiť jednotný informačný systém v oblasti mobility a európskej integrácie, využívajúc informačné kanály, ako je INFOVEK, Koxo, Mládež, KÚ, CVČ, samospráva;
Gestor: MŠ SR, MV SR, podpredsedníčka vlády pre Európsku integráciu (odborný garant), 

8.2.4	Realizovať špecializované stretnutia pre zástupcov samospráv a štátnej správy o mobilite mladých ľudí a jej význame;
Gestor: MŠ SR, Iuventa, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO

8.2.5	Zabezpečiť podporu poskytovateľom informačných a poradenských služieb pre deti a mládež a rozšíriť ich pôsobenie aj v oblasti informácii o problematike európskej integrácie v spolupráci s existujúcimi centrami pre európsku politiku;
Gestor: MŠ SR, MZV SR v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO

8.3	Prispôsobiť legislatívu a zjednodušiť postup na získavanie dlhodobého pobytu a pracovného povolenia zahraničným študentom zúčastňujúcim sa medzinárodných recipročných pracovných programov a dobrovoľným mládežníckym pracovníkom zúčastňujúcim sa programov EÚ, čím sa vytvoria nevyhnutné podmienky na zvýšenú organizovanosť a koncepčnosť práce s deťmi a mládežou z oblasti mobility. 

8.3.1	Aktívne sa podieľať na príprave legislatívy a sledovať  prijímanie legislatívy, ktorá má uľahčiť vysielanie a hosťovanie dobrovoľných mládežníckych pracovníkov v rámci programov EÚ a študentov zúčastňujúcich sa na medzinárodných recipročných pracovných programoch;
Gestor: ÚV SR, podpredseda vlády pre legislatívu, MV SR, MŠ SR

8.3.2	Pokračovať v zabezpečovaní starostlivosti o zahraničných lektorov pôsobiacich na školách, a tak zabezpečovať vysokú úroveň výuky cudzích jazykov s cieľom výrazne napomáhať rozvoju interkultúrnych schopností a návykov mladých ľudí;
Gestor: MŠ SR, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

Zoznam požívaných skratiek

AZZZ			- Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení
CPPS			- Centrá pedagogicko-psychologických služieb
CVČ			- Centrum voľného času
DC pre mládež	- Diagnostické centrum pre mládež
KÚ			- Krajský úrad
KÚP			- Krajský úrad práce
MDPT SR		- Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky
MF SR			- Ministerstvo financií Slovenskej republiky
MH SR		- Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky
MK SR		- Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky
MPSVR		- Ministerstvo práce, sociálnych veci a rodiny Slovenskej republiky
MS SR			- Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky
MŠ SR			- Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
MV SR		- Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
MVRR SR		- Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
MVO			- Mimovládne organizácie
MZ SR		- Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
NÚP			- Národný úrad práce
OÚ			- Okresný úrad
PPP			- Pedagogicko-psychologické poradne
ŠPÚ			- Štátny pedagogický ústav
ÚV SR			- Úrad vlády Slovenskej republiky