Správa o priebehu a výsledkoch zasadnutia Európskej rady v Seville 
v dňoch 21. - 22. júna 2002

A - PRIEBEH ZASADNUTIA EURÓPSKEJ RADY

V dňoch 21. - 22. júna 2002 sa v Seville (Španielske kráľovstvo) uskutočnilo pravidelné zasadnutie Európskej rady (ER). Summit sa venoval otázkam azylu a imigrácie, budúcnosti EÚ, rozširovaniu EÚ, ekonomickými otázkam a vonkajším vzťahom (v ich rámci aj otázkam summitu v Johannesburgu). 

Predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda a minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan sa dňa 22. júna (druhý deň summitu) zúčastnili pracovného obeda predsedov vlád a ministrov zahraničných vecí kandidátskych krajín a členských krajín EÚ. Predseda vlády SR a minister zahraničných vecí počas obeda uvítali výzvu ER (prezentovanú na summite v Nice) na začatie otvorenej diskusie o budúcnosti EÚ adresovanú nielen členským ale aj kandidátskym krajinám EÚ. Odpoveďou SR na túto výzvu je zriadenie národného Konventu, cieľom ktorého je celonárodná diskusia o otázkach definovaných deklaráciami o budúcnosti EÚ od Nice po Laeken. Najvyšší predstavitelia SR zároveň vyjadrili presvedčenie, že záväzok usporiadať medzivládnu konferenciu v roku 2004, stanovený v Nice, bude splnený.    

V otázke boja proti ilegálnej imigrácii predseda vlády spolu s ministrom zahraničných vecí uvítali myšlienku prijať novú modernú spoločnú imigračnú politiku s plnou účasťou členských a kandidátskych krajín na jej realizácii v praxi. Zdôraznili, že SR podporuje proces harmonizácie európskej imigračnej a azylovej legislatívy. Kľúčový význam v oblasti boja proti ilegálnej imigrácii zohráva ochrana vonkajšej Schengenskej hranice. SR preto prijala množstvo legislatívnych a administratívnych opatrení s cieľom dosiahnuť Schengenský štandard. SR tiež oceňuje snahy smerujúce k zriadeniu spoločnej hraničnej polície, čo bezpochyby prinesie vyššiu efektivitu pri zabezpečovaní hraníc.

Dôležitou témou diskusie bolo rozširovanie EÚ. SR ocenila pokrok, ktorý bol dosiahnutý počas španielskeho predsedníctva. Predbežne boli uzavreté kapitoly Dane, Doprava, Spravodlivosť a vnútorné záležitosti a Inštitúcie. Významným krokom vpred v kapitole Poľnohospodárstvo bude podľa SR príprava spoločnej pozície EÚ k horizontálnym otázkam, organizácii spoločného trhu a rozvoja vidieka. Dúfame, že spoločná pozícia EÚ v otázke financovania rozširovania (vrátane priamych platieb) bude prezentovaná na jesennom summite EÚ. Predstavitelia SR tiež uvítali záväzok EÚ, že prístupové rokovania s 10 kandidátskymi krajinami budú ukončené do konca roka 2002 tak, aby v čase volieb do Európskeho parlamentu v roku 2004 boli tieto krajiny členmi EÚ.

B - ZÁVERY ZASADNUTIA EURÓPSKEJ RADY

I. BUDÚCNOSŤ EÚ

Konvent

Prezident Konventu V. Giscard d’Estaing informoval členov ER o stave prác Konventu. ER neprijala žiadne konkrétne závery v oblasti agendy Konventu, konštatovala iba podporu všeobecnému prístupu aplikovaným Konventom a vyjadrila nádej, že Konvent bude i naďalej pokračovať v práci v súlade so schváleným harmonogramom, ktorý prispeje k pozitívnym výsledkom vo vzťahu k Medzivládnej konferencii o revízii zakladajúcich zmlúv.

Reforma Rady 

ER sa zamerala na štyri hlavné oblasti: Európsku radu, Radu pre všeobecné záležitosti, Predsedníctvo EÚ a legislatívne úlohy Rady a transparentnosť. Podrobnosti o jednotlivých úpravách sú obsiahnuté v prílohách k záverom. V prílohe č. 1 sa zdôrazňuje cieľ reformy ER, a síce vytvoriť z nej skutočný politický orgán EÚ, ktorý určuje v súlade s čl. 4 Zmluvy o EÚ základné politické orientácie EÚ. Prijaté zmeny vstúpia do platnosti dánskym predsedníctvom, pokiaľ nie je stanovený iný dátum platnosti.

Príloha č. 1 – Zásady organizácie procedurálnych pravidiel ER 

ER sa v zásade schádza štyrikrát za rok, t.j. dvakrát za semester. Vo výnimočných situáciách možno zvolať mimoriadne zasadnutie ER. Zasadnutie ER bude pripravovať Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, ktorá bude koordinovať všetky prípravné práce a pripravovať agendu summitov. Subordinované orgány Rady musia zaslať svoje príspevky na summit najneskôr 2 týždne pred konaním summitu.

Summit bude trvať iba jeden deň, ktorému bude predchádzať stretnutie výlučne šéfov štátov/vlád s predsedom Komisie v predvečer schôdzky ER.

Minimálne 4 týždne pred konaním summitu Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy na návrh predsedníctva pripraví návrh anotovanej agendy, ktorá bude štruktúrovaná nasledovne: otázky na schválenie alebo priložené bez diskusie, otázky na diskusiu z hľadiska definovania všeobecných politických orientácií, otázky na diskusiu z hľadiska prijatia rozhodnutia v oblasti rozširovania a otázky na diskusiu, ktoré by nemali byť zahrnuté do záverov.  

Stretnutia s tretími krajinami sa budú konať skôr výnimočne ako pravidelne. Počet delegátov každého členského štátu a Komisie bude limitovaný na 20; každá delegácia bude mať iba 2 miesta v plenárnej rokovacej miestnosti.

Závery zo summitu musia určovať politické orientácie a rozhodnutia prijaté ER. Návrh záverov musí byť distribuovaný v deň rokovania.  

Príloha č. 2 – Opatrenia týkajúce sa štruktúry a fungovania Rady 

ER rozhodla o vytvorení Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, ktorá nahrádza súčasnú Radu pre všeobecné záležitosti.

Zasadania Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy sa budú v časti všeobecných záležitostí venovať:
-	príprave a follow-up zasadaní ER
-	inštitucionálnym a administratívnym otázkam
-	horizontálnej agende, ktorá ovplyvňuje niektoré únijné politiky
-	agende zverenej Európskou radou majúc na zreteli operatívne pravidlá Hospodárskej a menovej únie

Zasadania Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy sa budú v časti vonkajších vzťahov venovať:
-	celkovej vonkajšej politike EÚ
-	Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike EÚ (SZBP)
-	Európskej politike bezpečnosti a obrany (ESDP)
-	zahraničnému obchodu
-	rozvojovej spolupráci
-	humanitárnej pomoci.

ER rozhodla o zredukovaní počtu sektorálnych rád EÚ zo 16 na 9.

V záujme zabezpečenia plynulého výkonu cieľov EÚ ER v decembri 2003 prijme svoj prvý viacročný strategický program (na 3 roky), ktorý bude vypracovaný na základe spoločného návrhu dotknutých predsedníctiev, po konzultácii s Komisiou a na základe stanoviska Rady pre všeobecné záležitosti. Na základe tohto viacročného strategického programu Rada pre všeobecné záležitosti prijme ročný operatívny program pre úlohy Rady EÚ. Prvý ročný operatívny program bude vypracovaný v decembri 2002.

Diskusie na úrovni Rady v oblasti návrhov, ktoré sa prijímajú spolurozhodovacou procedúrou (Rada, EP, Komisia) budú verejne prístupné.

Súčasný rotačný princíp predsedníctva musí byť založený na rovnoprávnosti všetkých členských štátov. ER v Seville vyzval dánske predsedníctvo vykonať kroky smerom k diskusii o predsedníctve a predložiť o tom prvú správu v decembri 2002.

Zmluva z Nice

ER prijala Národnú deklaráciu Írska, ktorou vyjadruje plné pochopenie práva Írska na zachovanie tradičnej politiky vojenskej neutrality. ER s potešením prijala zámer írskej vlády ratifikovať Zmluvu z Nice, čo je podmienkou pre rozšírenie EÚ v stanovenom čase. Zástupca Írska informoval, že v Írsku sa bude na jeseň roku 2002 konať ďalšie referendum v tejto otázke. 
 
ESDP

ER na summite v Seville schválila správu španielskeho predsedníctva o dosiahnutom pokroku v ESDP za jeho funkčné obdobie, ktorá podrobne hodnotí posun v jednotlivých oblastiach ESDP a obsahuje mandát pre nasledujúce predsedníctvo v tejto oblasti.

Prijatá Deklarácia Európskej rady o príspevku SZBP, vrátane ESDP, k boju proti terorizmu je výsledkom dlhodobého úsilia ŠP potvrdiť agendu terorizmu ako súčasť 2. piliera (t.j. SZBP, popri 3. pilieri – oblasti spravodlivosti a vnútra). Boj proti terorizmu je naďalej prioritným cieľom EÚ a kľúčovým prvkom jeho zahraničnej politiky, v čom môže posilnená SZBP, i jej súčasť ESDP, zohrať významnú úlohu. EÚ sa chce v budúcnosti zamerať na vyšší stupeň prevencie konfliktov; prehĺbenie politického dialógu s tretími krajinami v oblasti boja proti terorizmu, podpory ľudských práv, demokracie, nešírenia ZHN a kontroly zbrojenia, atď.

V záujme ratifikácie Zmluvy z Nice sú výsledkom summitu dve deklarácie vo vzťahu k Írsku: Národná deklarácia Írska a Deklarácia Európskej rady k problematike vzťahu Írska k vojenskej dimenzii EÚ. 

Írsko v svojej deklarácii potvrdzuje, že uznáva prioritnú zodpovednosť BR OSN za udržiavanie medzinárodného mieru a stability, jeho účasť v SZBP neprejudikuje jeho tradičnú politiku vojenskej neutrality, nie je viazané žiadnym vzájomným obranným záväzkom, ani nie je súčasťou plánov na vybudovanie európskej armády. V Írsku sa uskutoční referendum o prijatí akéhokoľvek takéhoto rozhodnutia a o akejkoľvek budúcej Zmluve, ktorá by mala za dôsledok odchýlenie sa Írska od jeho tradičnej politiky vojenskej neutrality. Vyhlásenia v deklarácii nebudú ovplyvnené vstupom do platnosti Zmluvy z Nice. V prípade ratifikácie Zmluvy z Nice Írskom bude deklarácia asociovaná s írskym ratifikačným nástrojom.

ER ďalej na summite rozhodla o uskutočnení prvej operácie krízového manažmentu - Policajnej misie EÚ od 1.1.2003. Zároveň vyjadrila ochotu prevziať od NATO operáciu v Macedónsku a vyzvala všetky príslušné orgány, aby zintenzívnili prípravu operácie tak, aby EÚ bola schopná prevziať ju na konci súčasného mandátu NATO v prípade, že budú dovtedy dohodnuté stále vzťahy EÚ-NATO (Berlín plus).

II. ROZŠIROVANIE EÚ

ER na summite v Seville zdôraznila, že kandidátske krajiny urobili značný pokrok počas španielskeho predsedníctva. Road map stanovená v Nice sa plní, bola prijatá spoločná pozícia v kapitole Poľnohospodárstvo, Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov, Finančné a rozpočtové ustanovenia a Inštitúcie. Naďalej však treba udržať tempo rokovaní a efektívnu implementáciu acquis. 

ER opätovne potvrdila, že pri zachovaní súčasného tempa negociácií a realizácii reforiem, EÚ by mohla do konca roka 2002 uzavrieť rokovania s 10 kandidátskymi krajinami – Cyprom, Maltou, Maďarskom, Poľskom, Slovenskou republikou, Litvou, Lotyšskom, Estónskom, Českou republikou a Slovinskom. Bulharsko a Rumunsko dosiahli značný pokrok počas posledných mesiacov a ER ich vyzýva, aby naďalej pokračovali v ich snahách a reformách, aby mohli byť čo najskôr zahrnuté na vstup do EÚ. ER tiež ocenila pokrok v Turecku a vyjadrila svoju plnú podporu smerom k plneniu priorít stanovených v Partnerstve pre vstup. Rozhodnutie o ďalšom postavení Bulharska, Rumunska a Turecka budú prijaté na summite EÚ v Kodani v decembri 2002. V otázke Cypru zostávajú pre úniu platné závery summitu v Helsinkách, pričom EÚ zdôraznila svoju preferenciu vstupu zjednoteného ostrova. 

Kľúčovým momentom nadchádzajúceho obdobia bude preto mimoriadny summit EÚ, ktorý sa uskutoční na jeseň 2002. Summit by mal rozhodnúť o tom, s ktorými krajinami budú uzavreté prístupové rokovania. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité hodnotenie EK v nadchádzajúcej pravidelnej správe (Progress Report), ktorá by mala odporučiť členským štátom kandidátov pripravených na ukončenie rokovaní. Záverečné rozhodnutia sa očakávajú na summite v Kodani (13.-14.12). 

Čo sa týka finančného balíčka, na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti dňa 17.6.2002 krajiny EÚ prijali závery, obsahujúce kompromisné riešenie otázky priamych platieb. Tie boli uznané za súčasť acquis, avšak rozhodnutia o modalitách ich uplatňovania bolo odložené na jeseň. Z textu záverov Rady možno pre KK interpretovať tak, že priame platby budú priznané od vstupu, avšak o ich výške sa rozhodne novembri 2002.

V  záveroch zasadania ER sa predpokladá, že k podpisu Zmluvy o pristúpení by mohlo dôjsť na jar 2003 (pôvodne sa pred summitom predpokladalo, že v záveroch bude uvedený marec ako dátum možného podpisu Zmluvy o pristúpení). Ďalej sa zdôrazňuje, že cieľom zostáva, aby nové členské štáty participovali na voľbách do EP v roku 2004.

III. AZYL A IMIGRÁCIA 

ER v Seville v oblasti azylu a imigrácie zdôraznila potrebu akcelerovať program budovania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vo všetkých aspektoch, ale predovšetkým rozvíjať spoločnú politiku EÚ v otázkach spojených s azylom a imigráciou. Riadenie migračných tokov sa musí uskutočňovať pri rešpektovaní práva a v spolupráci s krajinami pôvodu a tranzitu. 

ER pozitívne hodnotila výsledky za uplynulý polrok, najmä v rámci Plánu globálneho boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu, Plánu pre riadenie vonkajších hraníc a Smernice stanovujúcej minimálne normy pre prijímanie žiadateľov o azyl v členských štátoch, a vyzvala ďalšie predsedníctva, aby sa prioritne venovali otázkam migrácie.

ER zdôraznila potrebu vyváženého prístupu spoločného riadenia migračných tokov, ktorý musí na jednej strane zohľadňovať integráciu legálnych prisťahovalcov, medzinárodnoprávne záväzky, najmä Ženevský dohovor z roku 1951 a na druhej strane prijať opatrenia na potlačenie nelegálnej imigrácie a obchodovania s ľudskými bytosťami.

Aktivity EÚ musia zohľadniť dva princípy:
-	legitímne očakávanie na lepší život musí byť v súlade s kapacitnými možnosťami  EÚ a jej členských štátov prijímať prisťahovalcov a musí sa uskutočňovať predovšetkým legálnou cestou; mimoriadnu pozornosť je potrebné venovať boju proti rasizmu a xenofóbii a zabezpečeniu integrácie prisťahovalcov pri plnom rešpektovaní práv a povinností vo vzťahu k základným ľudským právam;
-	v súlade so Ženevským dohovorom z roku 1951 je nevyhnutné zaručiť utečencom rýchlu a účinnú ochranu a s cieľom zabrániť zneužitiu systému zabezpečiť čo najrýchlejší návrat zamietnutých žiadateľov o azyl do krajiny pôvodu;

Opatrenia na potlačenie nelegálnej imigrácie

-	do konca každého roka revidovať zoznam tretích krajín, ktorých občania potrebujú víza alebo sú výnimkou z tejto podmienky;
-	čo najskôr zaviesť spoločný identifikačný systém vízových údajov (Európska vízová databanka) v súlade so štúdiou realizovateľnosti, ktorá bude prezentovaná v marci 2003; predbežná správa o zriadení tejto databanky bude predložená už do konca roka 2002;
-	urýchliť uzatváranie rozpracovaných readmisných zmlúv a schváliť nové mandáty na začatie rokovaní o readmisných dohodách s krajinami, ktoré identifikovala Rada;
-	prijať najneskôr do konca roka 2002 repatriačný program založený na tzv. Zelenej knihe EK; program by mal obsahovať najlepšie možné spôsoby návratu do krajiny pôvodu, vrátane optimalizácie zrýchlených návratov  do Afganistanu;	
-	formálne schváliť na najbližšom zasadnutí Rady pre JHA rámcové rozhodnutie týkajúce sa obchodovania s ľuďmi, rámcové rozhodnutie o posilnení trestnej úpravy za účelom predchádzania poskytovania neautorizovaného vstupu, tranzitu a pobytu a smernice o poskytovaní nepravidelného vstupu, tranzitu a pobytu;

Postupné zavádzanie koordinovaného a integrovaného riadenia vonkajších hraníc

ER ocenila početné iniciatívy, ktoré boli vypracované v tejto oblasti, najmä komunikáciu EK “Smerom k integrovanému riadeniu vonkajších hraníc členských štátov EÚ”, štúdiu realizovateľnosti, vypracovanú Talianskom o vytvorení Európskej hraničnej polície, ako aj štúdiu o policajnej a hraničnej bezpečnosti. V tejto súvislosti ER požiadala Radu, Komisiu a členské štáty, aby v súlade s princípom subsidiarity (t.j. v rámci svojich kompetencií)  implementovali nasledovné opatrenia:

Do konca roka 2002
-	realizovať spoločné operácie na vonkajších hraniciach;
-	okamžite rozbehnúť pilotné projekty otvorené pre všetky členské štáty;
-	vytvoriť sieť styčných imigračných úradníkov v členských krajinách EÚ;

Do konca júna 2003
-	pripraviť model spoločnej rizikovej analýzy za účelom dosiahnutia spoločného integrovaného rizikového ohodnotenia;
-	zriadiť spoločný centrálny vzdelávací modulu pre hraničnú políciu, ako aj konsolidáciu ustanovení európskej legislatívy upravujúcich hranice;
-	EK musí vypracovať štúdiu o prerozdelení nákladov na riadenie vonkajších hraníc medzi členské štáty a EÚ;

Integrácia imigračnej politiky do vzťahov EÚ s tretími krajinami

Európska rada  vyzvala využiť všetky príslušné nástroje v rámci zahraničných vzťahov na boj proti nelegálnej imigrácii. V súlade so závermi z Tampere musí integrovaný, globálny a vyvážený prístup zameraný na riešenie hlbokých príčin nelegálnej imigrácie zostať stálym a dlhodobým cieľom EÚ. Európska rada požaduje, aby v budúcich dohodách o spolupráci bola zakotvená klauzula o spoločnom riadení migračných tokov, ako aj povinnosť readmisie v prípade nelegálnej imigrácie.

Summit zdôraznil potrebu zabezpečovať spoluprácu s krajinami pôvodu a tranzitu v oblasti spoločného riadenia a kontroly hraníc, ako aj v oblasti readmisie, ktorá sa bude týkať vlastných občanov i občanov tretích krajín. Výsledky tejto spolupráce by sa mali prejaviť v krátkodobom resp. v strednodobom horizonte. EÚ je pripravená poskytovať potrebnú technickú a finančnú pomoc týmto krajinám.

Európska rada považuje za potrebné pristúpiť k systematickému vyhodnocovaniu tých krajín, ktoré nespolupracujú v boji proti nelegálnemu prisťahovalectvu. Táto spolupráca bude braná do úvahy vo vzťahoch EÚ, členských krajín a príslušných krajín vo všetkých oblastiach. V prípade nedostatočnej spolupráce nebude môcť dôjsť k prehĺbeniu vzťahov medzi príslušnou krajinou a EÚ. Ak Rada po vyčerpaní všetkých dostupných prostriedkov spoločenstva jednomyseľne skonštatuje, že krajina nedostatočne spolupracuje s EÚ v oblasti riadenia migračných tokov, môže prijať v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky zodpovedajúce politické opatrenia, pri plnom rešpektovaní svojich záväzkov tak, aby nespochybnila ciele rozvojovej spolupráce.

Urýchlenie súčasných legislatívnych prác týkajúcich sa formovania spoločnej azylovej a imigračnej politiky 

ER zdôraznila potrebu urýchliť schválenie týchto právnych aktov a opatrení:
-	do decembra 2002 Dublinské nariadenie II; 
-	do júna 2003 minimálny štandard upravujúci kvalifikáciu a status utečencov a dlhodobých rezidentov;
-	do konca roka 2003 spoločné štandardy pre azylové konania;
-	do konca októbra 2002 Komisia predloží Rade správu o efektívnosti finančných prostriedkov dostupných na komunitárnej úrovni za účelom repatriácie imigrantov a zamietnutých žiadateľov o azyl, riadenia vonkajších hraníc;
-	v júni 2003 preloží Rada v spolupráci s Komisiou správu o praktickej implementácii opatrení v oblasti azylu a imigrácie;  

IV. JOHANNESBURG

Európska rada potvrdila rozhodnutia viacerých formácií Rady a prijala celkovú pozíciu EÚ k pripravovanému Svetovému summitu o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu. Zdôraznila záväzok EÚ k úspešnému výsledku summitu a vôľu naďalej zohrávať vedúcu úlohu v jeho príprave s cieľom dosiahnuť globálnu dohodu, ktorá by bola vybudovaná na úspešných krokoch v Monterrey a Doha.

EÚ je rozhodnutá zabezpečiť včasné uznesenie k Rozvojovej agende z Doha, aby sa zvýšili prínosy liberalizácie obchodu a tým aby sa liberalizácia obchodu stala hybnou silou pre trvalo udržateľný rozvoj v rozvojových krajinách. EÚ podporuje úsilie o vytváranie regionálnych zón voľného obchodu medzi rozvojovými krajinami.

Summit uvítal záväzky zvýšiť oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA), ktoré oznámili členské štáty EÚ a iné donorské krajiny v Monterrey, ako významný príspevok k odstráneniu chudoby a splneniu Rozvojových cieľov tisícročia (MDGs). Európska rada trvá na tom, aby tieto záväzky dostali konkrétnu podobu. 

EÚ vyzýva ostatné rozvinuté krajiny pripojiť sa k jej pozitívnemu programu zameranému na  globalizáciu, obchod a financovanie s cieľom dosiahnuť, aby rozvojové krajiny mali zisky z prístupu na trhy rozvinutých krajín. 

Dobré vládnutie (governance) na národnej úrovni je dôležité pre trvalo udržateľný rozvoj, preto EÚ zdôrazňuje, že všetky štáty by mali posilniť vládne inštitúcie prostredníctvom uplatňovania princípov právneho štátu, zlepšením právnych štruktúr a poskytovaním prístupu k informáciám.

V duchu partnerstva a zodpovednosti bude EÚ podporovať iniciatívy najmä v oblasti pitnej vody, sanitácie a energie (vrátanie energie z obnoviteľných zdrojov). Pri implementácii týchto iniciatív EÚ bude venovať zvýšenú pozornosť Afrike a bude úzko spolupracovať s partnermi v rámci iniciatívy Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky (NEPAD). Európska rada zdôrazňuje potrebu prijať v Johannesburgu jasné a konkrétne politické záväzky a presný harmonogram, spoliehajúc sa pri ich plnení na efektívne partnerstvo.

Európska rada zdôraznila potrebu dosiahnuť potravinovú bezpečnosť ako základný prvok boja proti chudobe, tak ako to nedávno pripomenul Svetový potravinový summit v Ríme.

V. EKONOMICKÉ OTÁZKY

Hlavným cieľom španielskeho predsedníctva bolo oživiť a sfunkčniť realizáciu lisabonských záverov týkajúcich sa budovania ekonomicky, technologicky, sociálne a moderne vybavenej Európy. Summit v Seville bol follow up summitu ER v Barcelone, ktorý sa venoval pokroku v implementácii jednotlivých opatrení Lisabonskej stratégie.

ER uvítala Všeobecné zásady ekonomickej politiky, zamerané na makroekonomickú stabilitu, rast, reformy na trhu práce a na trhu tovarov a služieb. Opätovne potvrdila svoj záväzok ohľadom Paktu stability a rastu a fiškálnej konsolidácie.

ER vzala na vedomie správu predsedníctva o pokroku Smernice o zdaňovaní energie a potvrdila časový rámec prijatý v Barcelone na otvorenie trhov energie (plynu a elektriny).

Ďalej summit potvrdil, že do konca roka 2002 by mal byť prijatý daňový balíček. V oblasti práva obchodných spoločností ER predstavila pracovná skupina na vysokej úrovni správu týkajúcu sa zlepšenia riadenia podnikov a zjednotenia rôznych európskych kódexov správania.

Čo sa týka plnenia ďalších cieľov Lisabonskej stratégie, ER vyzvala na zavedenia projektu Jednotného európskeho neba v stanovenom časovom rámci (diskusia o návrhu Nariadenia na vytvorenie jednotného Európskeho leteckého priestoru bola zastavená v marci 2002 kvôli rozporom medzi Španielskom a Veľkou Britániou v otázke Gibraltáru; nakoniec Veľká Británia ustúpila s tým, že letisko v Gibraltári nebude zahrnuté do opatrení tohto nariadenia). 

Na summite boli schválené ciele stanovené v Akčnom pláne eEurope 2005 ako dôležitej súčasti budovania ekonomiky založenej na vedomostiach (ciele sú: zabezpečiť školenie učiteľov a prístup všetkých škôl EÚ na internet a multimediálne zdroje; do konca r. 2003 zabezpečiť on-line prístup k informáciám o verejnej správe; vytvoriť Európsky diplom pre základné informačno-technologické zručnosti; vytvoriť pravidlá pre e-obchod, elektronické peniaze; vytvoriť Európsky výskumný priestor); v tejto súvislosti boli všetci aktéri vyzvaní, aby  tento plán plne implementovali do roku 2005. ER tiež vzala na vedomie správu EK o zostávajúcich bariérach v budovaní komunikačných sietí a služieb tretej generácie a vyzvala na ich odstránenie.

ER vyzvala na čo najrýchlejšie prijatie rozhodnutia o implementácii 6. Rámcového programu pre vedu a techniku (pravidlá účasti v ňom a špecifické programy). Rada EÚ prijala na svojom zasadnutí dňa 3.6.2002 rozhodnutie o realizácii  programu na roky 2003 - 2006 (s rozpočtom 17,5 mld. Euro).

VI. VONKAJŠIE VZŤAHY

Blízky východ

ER prijala k situácii na Blízkom východe Deklaráciu. V nej sa uvádza, že kríza na Blízkom východe dosiahla dramatický zvratový bod, kde ďalšia eskalácia spraví situáciu nekontrolovateľnou. Obidve strany nie sú samé schopné nájsť riešenie, preto si situácia vyžaduje urýchlenú politickú aktivitu celého medzinárodného spoločenstva. Kvarteto musí zohrať kľúčovú úlohu pri naštartovaní mierového procesu. ER podporuje skoré zvolanie medzinárodnej konferencie. Uvedená konferencia by sa mala zaoberať politickými a ekonomickými aspektmi, ako aj otázkami súvisiacimi s bezpečnosťou. Mala by potvrdiť parametre politického riešenia a stanoviť reálny a správne definovaný časový harmonogram.

ER dôrazne odsudzuje všetky teroristické útoky voči izraelskému civilnému obyvateľstvu. Mierový proces a stabilita regiónu nemôže byť rukojemníkom terorizmu. Boj proti terorizmu musí pokračovať, zároveň musia pokračovať rokovania o politickom riešení konfliktu. Cieľom je ukončenie okupácie a skoré zriadenie demokratického, schopného, mierového a zvrchovaného Palestínskeho štátu, na báze hraníc z r. 1967 a v prípade potreby, s  menšími prispôsobeniami, na ktorých sa strany dohodnú. Konečným výsledkom musia byť dva štáty, nažívajúce vedľa seba v rámci bezpečných a uznaných hraníc a ktoré budú mať normalizované vzťahy so svojimi susedmi. V tomto kontexte, musí byť nájdené spravodlivé riešenie komplexnej otázky Jeruzalema a spravodlivé, udržateľné a dohodnuté riešenie problému palestínskych utečencov.

Reforma Palestínskej samosprávy je podstatná. ER očakáva, že splní svoj záväzok uskutočniť bezpečnostnú reformu, skoré voľby a politickú a administratívnu reformu. EÚ opakovane potvrdzuje svoju vôľu pokračovať v pomoci pri uskutočňovaní týchto reforiem. Vojenské operácie na okupovaných územiach musia skončiť. Reštrikcie, týkajúce sa voľného pohybu, musia byť zrušené. 

EÚ je pripravená plne prispieť k budovaniu mieru, ako aj k rekonštrukcii palestínskej ekonomiky, ako integrálnej časti regionálneho rozvoja. Bude spolupracovať so stranami a partnermi medzinárodného spoločenstva, predovšetkým s USA v rámci Kvarteta, s cieľom hľadať všetky možnosti pre nastolenie mieru a dôstojnej budúcnosti pre celú populáciu tohto regiónu.
	
India a Pakistan 

ER prijala Deklaráciu k situácii medzi Indiou a Pakistanom, v ktorej uvítala nedávne kroky zo strany Pakistanu na zastavenie cezhraničného terorizmu a v následnej reakcii Indie, na prijatie opatrení z jej strany deeskalovať situáciu. ER vzala na vedomie, že situácia je cez to všetko kritická a dôsledky prepuknutia vojny by mohli  byť ničivé pre región a aj mimo neho.
ER z uvedeného dôvodu vyzvala Pakistan, aby prijal ďalšie konkrétne opatrenia na ukončenie infiltrácií cez Kontrolnú líniu a na zabránenie tomu, aby teroristické skupiny konali z teritórií pod jeho kontrolou. Ďalej vyzvala Indiu a Pakistan, aby zriadili účinný monitorovací systém, vo forme akceptovateľnej pre obe strany, s cieľom zastaviť infiltrácie. ER zdôraznila v tejto súvislosti spoločný záujem všetkých krajín bojovať proti terorizmu.

Summit potvrdil záväzok EÚ, spolupracovať s Indiou a Pakistanom a s ostatnými aktérmi medzinárodného spoločenstva, pri hľadaní možných opatrení, ktoré vytvoria základ pre budovanie dôvery, s cieľom odvrátiť okamžitú krízu a pokračovať v podpore oboch krajín, v ich snahách dosiahnuť prostredníctvom bilaterálneho dialógu trvácne riešenie vzájomných sporov. 

VII. OSTATNÉ

Zámorské regióny

ER vyzvala Radu a EK, aby urýchlili implementáciu čl. 299(2) Dohody, ktorá uznáva špecifickú povahu zámorských regiónov. ER vzala zároveň na vedomie zámer EK, predložiť novú správu o týchto regiónoch, založenú na globálnom a koherentnom prístupe k špecifickým charakteristikám ich situácie a k spôsobu, ako k nim pristupovať. Rada a EK boli vyzvané, aby doplnili určité prioritné protokoly, konkrétne otázku prístavných poplatkov vo francúzskych zámorských regiónov. 

C - ODPORÚČANIA A ÚLOHY VYPLÝVAJÚCE ZO SUMMITU PRE SR

1.	Závery zdôrazňujú nutnosť pokračovať v efektívnej implementácii acquis zo strany kandidátskych krajín. Európska rada uvítala Akčný plán pre posilnenie administratívnych a súdnych kapacít vypracovaný Komisiou, ako aj dokument monitorujúci záväzky kandidátskych krajín prijatých počas rokovaní. V súlade s nutnosťou do obdobia vstupu posilňovať administratívne a súdne kapacity je potrebné, aby SR pokračovala v zodpovednej implementácií Akčného plánu, ktorý bol vypracovaný Komisiou v spolupráci so SR. Prioritne sa treba zamerať na oblasť spravodlivosti a vnútorných záležitostí a na fytosanitárnu a veterinárnu oblasť.

2.	Vzhľadom k naznačenému harmonogramu prijímania konečných rozhodnutí v najcitlivejších otázkach spojených s financovaním rozširovania na jeseň t.r., pripraviť a schváliť na úrovni vlády rámcovú pozíciu pre rokovania. Túto pozíciu aktualizovať v priebehu októbra na základe ďalšieho vývoja diskusie, s komplexným zaradením poľnohospodárskych otázok (vrátane produkčných kvót) - materiál predložený na rokovanie vlády 10.7.2002.

3.	S predpokladaným podpisom Zmluvy o pristúpení na jar 2003 pripravovať systémové opatrenia na úrovni jednotlivých rezortov zamerané na fungovanie štátnej správy v podmienkach členstva už k 1.4.2003 v súlade s úlohou uznesenia vlády č. 681 z 19.6.2002 - vytvoriť podmienky pre zabezpečenie koordinácie rozhodovacieho procesu  v záležitostiach EÚ na ústredných orgánoch štátnej správy SR. V prípade podpisu Zmluvy o pristúpení na jar 2003 sa SR stane vo forme pozorovateľa súčasťou všetkých rozhodovacích mechanizmov EÚ od jarných mesiacov budúceho roka.

4.	Závery summitu v oblasti ESDP sú súčasťou acquis, ktoré sa bude vzťahovať na SR od momentu vstupu do EÚ. V súčasnosti sa SR týka hlavne potvrdenie rozhodnutia EÚ prijatého na úrovni ER uskutočniť prvú operáciu krízového manažmentu – Policajnú misiu EUPM v Bosne a Hercegovine, ktorej sa má SR zúčastniť od jej začiatku 1.1.2003. Z toho vyplýva úloha pre SR pripraviť približne 10 – 15 civilných policajtov do tejto operácie. Medzi ďalšie úlohy vyplývajúce pre SR zo summitu patria: príprava na účasť v budovaní a revízii vojenských kapacít EÚ; príprava civilných kapacít; príprava na posilnenú spoluprácu krajín EÚ v oblasti zbrojenia; preskúmať záujem SR o účasť v Európskom akčnom pláne vojenských kapacít (ECAP) a identifikovať oblasti, v ktorých by SR mala záujem zapojiť sa do spolupráce v rámci jednotlivých panelov plánu.