STANOVISKO VLÁDY SR

k návrhu skupiny poslancov NR SR na vyslovenie nedôvery ministrovi školstva Martinovi Froncovi

Návrh skupiny poslancov NR SR na vyslovenie nedôvery ministrovi školstva Martinovi Froncovi obsahuje množstvo obvinení a výčitiek na adresu ministra. Sú medzi nimi zovšeobecňujúce negatívne hodnotenia, na ktoré sa vzhľadom na ich nekonkrétnosť nedá reagovať (napríklad, že sa v skutočnosti vo svojom rezorte nevyzná), ale tiež síce konkrétne, ale zavádzajúce tvrdenia (napríklad že programovo likviduje materské školy a základné umelecké školy a to tým, že ich „vydal napospas“ obciam a mestám).
V tejto súvislosti pokladá vláda za najvýrečnejšie stručne zrekapitulovať výsledky ministerstva školstva za dva a pol roka pôsobenia súčasného ministra.
Určujúcim pre činnosť ministerstva školstva pri jeho pôsobení od konca roku 2002 bolo programové vyhlásenie vlády, v ktorom sa o strategickom cieli vlády v oblasti výchovy a vzdelávania uvádza: 
„[H]lavným a dlhodobým cieľom vlády v oblasti výchovy a vzdelávania [je] transformácia tradičného školstva na moderné školstvo 21. storočia, ktoré spolu s ostatnými zložkami systému celoživotného vzdelávania bude pripravovať ľudí pre život a prácu v nových podmienkach.“
Vychádzajúc z uvedeného, ako i ďalších častí programového vyhlásenia, si ministerstvo školstva ako ciele reforiem stanovilo nasledovné úlohy:
V oblasti regionálneho školstva
•	podporiť viaczdrojové financovanie regionálneho školstva a jeho vyššiu efektivitu,
•	znížiť decentralizáciou administratívnu náročnosť správy škôl,
•	vytvoriť podmienky na postupnú realizáciu obsahovej prestavby výchovy a vzdelávania.
V oblasti vysokého školstva
•	zabezpečiť postupne možnosť prístupu ku kvalitnému vysokoškolskému vzdelávaniu pre všetkých občanom, ktorí oň prejavia záujem a preukážu predpoklady na jeho úspešné absolvovanie,
•	podporiť rozvoj základného a aplikovaného výskumu na vysokých školách,
•	účinne riešiť problém dlhodobo nedostatočného financovania vysokého školstva.
Kľúčovými opatreniami, ktoré ministerstvo prijalo a realizovalo pre splnenie týchto úloh boli:
V oblasti regionálneho školstva
•	zavedenie transparentného normatívneho spôsobu financovania škôl a školských zariadení,
•	transformácia systému štátnej správy v regionálnom školstve,
•	príprava obsahovej reformy regionálneho školstva.
V oblasti vysokého školstva
•	transformácia vysokého školstva podľa nového zákona o vysokých školách,
•	pravidelné medziročné zvyšovanie dotácií zo štátneho rozpočtu do vysokého školstva a ich rozpis vysokým školám podľa výkonových kritérií.
Už dnes, takmer rok a pol pred skončením volebného obdobia, možno konštatovať splnenie väčšiny z uvedených úloh.
V regionálnom školstve sa podarilo radikálne zmeniť a spriehľadniť systém financovania, ktorý bol až do 1.1.2004 neefektívny a netransparentný. Na to bolo potrebné vypracovať a uviesť do praxe úplne novú legislatívu a z večera na ráno prevziať na ministerstvo školstva navyše viac ako 30 mld. Sk a priamu zodpovednosť za ich alokáciu a distribúciu. 
Rozsiahlou zmenou bola aj transformácia systému štátnej správy v školstve, ktorá síce začala v predchádzajúcom volebnom období prijatím zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky, ale jej rozhodujúcu časť bolo potrebné realizovať počas pôsobenia súčasnej vlády.
	Po uskutočnení zmeny financovania a systému štátnej správy ministerstvo intenzívne pracuje aj na vytvorení podmienok pre obsahovú prestavbu v regionálnom školstve. Jej  základom sa stane nový zákon o výchove a vzdelávaní, ktorého predloženie na verejnú diskusiu sa predpokladá v priebehu druhého polroka roku 2005. 
V regionálnom školstve uskutočnilo ministerstvo aj  niektoré ďalšie reformné aktivity:
•	novela vyhlášky o prijímaní na štúdium umožňujúca uchádzať sa o prijatie na viacero stredných škôl,
•	opakované celoslovenské testovanie žiakov (monitor),
•	zlepšenie odmeňovania učiteľov a dôrazom na mladých zamestnancov,
•	príprava a implementácia nového spôsobu maturity.
Pokiaľ ide o vysoké školstvo, príprava jeho zásadnej reformy začala už v roku 1999.  Za práce v tejto oblasti bol od začiatku zodpovedný súčasný minister školstva, vtedy pôsobiaci vo funkcii štátneho tajomníka. V auguste 2000 vláda schválila Koncepciu ďalšieho rozvoja vysokého školstva na Slovensku pre 21. storočie. Na jej základe bol vypracovaný nový zákon o vysokých školách, ktorý nadobudol účinnosť 1. apríla 2002. Týmto sa Slovensko stalo jednou z prvých krajín, ktoré implementovalo vo svojej legislatíve tzv. Bolonskú deklaráciu prijatú v roku 1999 na stretnutí európskych ministrov školstva v Bologni ako základný dokument pre vytváranie európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania.
Hlavné výsledky doterajšieho priebehu reformy vysokého školstva boli podrobne prezentované Národnej rade Slovenskej republiky v apríli minulého roku v osobitnej správe. Preto na tomto mieste uvedieme len niekoľko vybraných príkladov:
•	V akademickom roku 2004/2005 prišlo k najväčšiemu medziročnému nárastu počtu študentov vysokých škôl, ktorých celkový počet po prvýkrát v histórii prekročil hranicu 150 tisíc. Po prvýkrát prekročil počet novonastúpených študentov na vysoké školy hranicu 50 % populácie 19-ročných. Slovenský vysokoškolský systém sa zaradil v tomto ukazovateli medzi najvyspelejšie krajiny sveta. 
•	Veľký kus práce sa vykonal v oblasti kvality, keď nová Akreditačná komisia od vymenovania 1. septembra 2002 do 8. apríla 2005 na svojich 17 zasadnutiach spolu so svojimi 48 pracovnými skupinami s približne 400 odborníkmi posúdila takmer 2 500 nových študijných programov, a tie, ktoré spĺňali stanovené kritériá, odporučila ministrovi akreditovať. Je len málo krajín, ktoré sa podujali na takýto náročný projekt.
•	Radikálne sa zlepšilo financovanie vysokoškolskej vedy a techniky, v rámci výdavkov na vysoké školy vyčlenených v štátnom rozpočte stúplo zo 606 905 tis. Sk v roku 2000 na 948 874 tis. Sk v roku 2005, čo predstavuje nárast o 56,3 %. 
•	Od roku 2001 sa napĺňa aj cieľ zvyšovania objemu finančných prostriedkov poskytovaných vysokým školám zo štátneho rozpočtu. Príspevok zo štátneho rozpočtu dnešným verejným vysokým školám stúpol z 5 109 mil. Sk v roku 2000 na 10 350 mil. Sk, teda o 102,6 %. V roku 2004 dokázalo vyrovnane hospodáriť 15 z 20 verejných vysokých škôl, a to vrátane zdrojov na obnovu ich majetku. Poznamenajme, že na začiatku implementácie reformy v roku 2002 to boli len 2 vysoké školy.
Ako vyplýva z uvedeného prehľadu, ťažko prikladať inú ako demagogickú váhu tvrdeniam predkladateľov návrhu o vyslovenie nedôvery hovoriacim o nekompetentnosti súčasného ministra. A to nebol v prehľade uvedený nový moderný zákon o financovaní výskumu a vývoja, ktorý podporilo 142 zo 144 hlasujúcich poslancov, ani pripravený návrh zákona o športe.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti nepokladá vláda SR za potrebné konkrétne reagovať na jednotlivé výhrady z predloženého návrhu. K väčšine z nich sa vyjadrí minister Fronc priamo. Vláda však odmieta predložený návrh na vyslovenia nedôvery a hodnotí ho ako neobjektívny, tendačný a účelový.