Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2003
a východiská pre jej ďalší rozvoj 

Obsah: 

I. Správa o stave siete ZÚ SR v zahraničí v r. 2003

I.1. Súčasný stav siete ZÚ SR v zahraničí

I.2. Vyhodnotenie plnenia predchádzajúcich zámerov 

II. Východiská pre ďalší rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí

II.1. Rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí 

II.2. Rozvoj siete obchodno-ekonomických oddelení ZÚ SR 

II.3. Perspektíva budovania siete pridelencov obrany SR

II.4. Perspektíva budovanie siete policajných pridelencov SR

II.5. Perspektívna sieť ZÚ SR v zahraničí v r. 2004

II.6. Perspektívna sieť SI v zahraničí v r. 2004

III.  Záver

Prílohy

1. 	Tabuľka - prehľad siete ZÚ SR v zahraničí
2. 	Tabuľka - prehľad siete úradov pridelencov obrany pri ZÚ SR
3.	Prehľad výdavkov na vynakladanie činnosti zastupiteľských úradov SR v zahraničí navrhnutých na zrušenie a výdavkov na činnosť zastupiteľských úradov SR navrhnutých na otvorenie. 

SPRÁVA O STAVE SIETE ZASTUPITEĽSKÝCH ÚRADOV SR V ZAHRANIČÍ V ROKU  2003 

Po desiatich rokoch činnosti MZV SR je možné konštatovať, že SR ako malá krajina má rozsiahlu sieť diplomatického zastúpenia vo svete, ktorá je prakticky od svojho vzniku v procese transformácie a prispôsobovania sa potrebám samostatného Slovenska a jeho meniacemu sa postaveniu vo svete. Stále intenzívnejšie zapájanie sa SR do systému medzinárodných vzťahov a spolupráce v Európe a vo svete bude naďalej pokračovať a bude vyžadovať, aby sieť diplomatických a konzulárnych zastúpení SR vo svete bola schopná aj naďalej flexibilne, v plnej šírke a na požadovanej úrovni zabezpečiť plnenie vládnych úloh v oblasti zahraničnej politiky, ktoré výrazne ovplyvňujú celkové postavenie a vnímanie Slovenska a rovnako dynamiku vnútorného rozvoja a stability krajiny. Medzi prioritné hľadiská pri posudzovaní rozvoja siete ZÚ SR patrí efektívnosť a úspornosť.

SR bola na pražskom summite NATO pozvaná stať sa jej plnoprávnym členom, 26. marca 2003 podpísali členské krajiny Protokol k Severoatlantickej zmluve o pristúpení SR, ktoré je vo fáze ratifikovania členskými štátmi. Plnoprávne členstvo sa očakáva do konca mája 2004. Členom EÚ sa SR stane k 1. máju 2004. Funkčnosť a obsadenie našich zastupiteľských úradov pri NATO, EÚ a v ich členských krajinách je nevyhnutné pred samotným vstupom zabezpečiť na úrovni porovnateľnej s členskými krajinami. 

	Moderná zahraničná služba vyžaduje pri napĺňaní záujmov štátu nevyhnutnú a zodpovedajúcu materiálnu základňu. Dostatočné vecné a finančné zabezpečenie siete ZÚ nie je pre žiadny štát nadbytočným zaťažením štátnych financií, ale nachádza priamy odraz v úrovni jeho politických, ekonomických a ďalších vzťahov s vonkajším prostredím, a predstavuje predpoklad zaručenia jeho bezpečnosti a vlastného rozvoja. Nedostatočná pozornosť venovaná zahraničnej službe by si mohla v budúcnosti vyžiadať zvýšené náklady v iných oblastiach, ako sú bezpečnosť a ekonomika, ale priniesť aj stagnáciu úrovne spolupráce so zahraničím. 

I.1. Súčasný stav siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí

K 1. aprílu 2003 mala Slovenská republika celkom 76 zastupiteľských úradov, tzn. veľvyslanectiev, stálych misií, misií a generálnych konzulátov, 1 pobočku ZÚ a 8 slovenských inštitútov (podrobný tabuľkový prehľad aktuálnej siete ZÚ SR v zahraničí viď v prílohe č.1):

a/  Veľvyslanectvá SR 
•	Európa: celkom 31 veľvyslanectiev - Ankara, Atény, Belehrad, Bern, Berlín, Brusel, Budapešť, Bukurešť, Dublin, Haag, Helsinki, Kodaň, Kyjev, Lisabon, Londýn, Ľubľana, Madrid, Minsk, Moskva, Nikózia, Oslo, Paríž, Praha, Riga, Rím, Sofia, Svätá stolica,  Štokholm, Varšava, Viedeň, Záhreb;
•	Amerika: celkom 8 veľvyslanectiev – Washington, Ottawa, Brazília (vrátane OBEO Rio de Janeiro), Buenos Aires, Havana, Lima (uzatvorí sa 6/2003), Mexiko, Santiago de Chile;
•	Ázia, Afrika, Austrália: celkom 22 veľvyslanectiev - Abu Dhabi, Alžír, Bagdad, Bangkok, Canberra, Damašek, Dillí, Jakarta, Hanoj, Harare (uzatvorí sa 6/2003), Káhira, Kuala Lumpur, Lagos, Nairobi, Peking, Pretória, Soul, Taškent, Teherán, Tel Aviv, Tokio, Tripolis; 
celkom 61  
b/  Generálne konzuláty SR (GK)
Brno, Istanbul, Mníchov, Sankt Peterburg, Užhorod, Békešská Csaba, Krakov;                 
celkom 7  

c/  Stále misie a misie SR
pri OSN v New Yorku, Viedni a Ženeve, pri OBSE vo Viedni, pri RE v Štrasburgu, pri ES v Bruseli, pri NATO v Bruseli, pri OECD v Paríži;
celkom 8

d/ Pobočka ZÚ
	Bonn

e/ Slovenské inštitúty (SI – fungujú v rámci veľvyslanectiev SR)
Viedeň, Varšava, Praha, Budapešť, Berlín, Moskva, Rím, Paríž. 
Celkom 8.

Ostatné inštitúcie SR v zahraničí, riadené MZV SR
Okrem vyššie uvedených veľvyslanectiev, generálnych konzulátov, stálych misií a slovenských inštitútov v zahraničí, ako samostatné subjekty pôsobia nasledujúce inštitúcie:
•	Spoločenský dom: v Moskve;
•	Obchodno-technické stredisko: v Moskve (v príprave ukončenie jeho činnosti);
•	Sezónny konzulárny úrad: v Kuvajte, zriaďovaný každoročne na 6 mesiacov z dôvodu turistickej a kúpeľnej sezóny;
•	Honorárne konzulárne úrady: k 31.12.2002 zriadených celkom 102 HKÚ.

Obchodno-ekonomické oddelenia (OBEO –  v rámci diplomatických zastúpení SR)

K 01.03.2003 sú štátnozamestnanecké miesta MH SR situované mimo sídla služobného úradu pri 49 diplomatických misiách, na ktorých pôsobí 53 pracovníkov. Obchodno-ekonomické oddelenia nie sú zriadené pri veľvyslanectvách v Dubline, Nikózii, Havane, Lime, Santiagu de Chile, Abu Dhabí, Alžíri, Bagdade, Hanoji, Harrare, Kuala Lumpur, Nairobi, Tripolise, Lagose, pri pobočke veľvyslanectva v Bonne, ani pri generálnych konzulátoch v Brne, Istanbule a v Békešskej Čabe. Miestne oddelene pôsobia OBEO v New Yorku a v Rio de Janeiro.
 
Multilaterálny rozmer zahranično-obchodnej politiky je zabezpečovaný prostredníctvom sekcie WTO pri Stálej misii SR pri OSN v Ženeve, ktorá je odborne riadená Ministerstvom hospodárstva SR ako aj  pracovníkmi MH SR vyslanými prostredníctvom Ministerstva zahraničných vecí SR na Stálej misii OECD v Paríži, Stálej misii SR pri ES v Bruseli a na zastupiteľskom úrade v Haagu.

Od delimitácie OBEO z Ministerstva zahraničných vecí SR na Ministerstvo hospodárstva SR v máji 1997 sa systemizácia personálneho obsadenia OBEO výrazne nezmenila. V roku 1998 bolo vytvorené OBEO pri Generálnom konzuláte v St. Peterburgu, v roku 2000 bolo zatvorené OBEO v Santiagu de Chile, v roku 2001 boli vytvorené nové OBEO v Ľubľane, Užhorode, Rige a v Rio de Janeiro a personálne boli posilnené OBEO v Berlíne, Moskve, Varšave, Budapešti a sekcia WTO pri Stálej misii SR pri OSN v Ženeve. Zatvorené však boli v tomto roku  OBEO v Harare a v Hanoji. V r.2002 bolo zriadené OBEO v maďarskom Szegede a zrušené OBEO v Lagose. Stav systemizovaných miest sa od roku 1997 do konca roku 2002 zvýšil len o 8, z pôvodných 69 na 77 systemizovaných miest na OBEO  (63 štátnozamestnaneckých miest a 14 zmluvných síl vo verejnej službe)  vrátane  3 systemizovaných  miest  v sekcii WTO pri SM OSN v Ženeve.

 K 01.02.2003 bolo z dôvodu optimalizácie miest zrušené OBEO v Bonne, v St. Peterburgu, v Szegede a boli zrušené  miesta na OBEO v Mníchove (1), vo Viedni (1), v Prahe (2), v Budapešti (1), vo Varšave (1) a na Sekcii WTO pri SM SR pri OSN v Ženeve (1), s tým, že v tomto prípade bude následné vyslanie experta na problematiku poľnohospodárstva, ktorá je v súčasnom období a aj s prihliadnutím na naše členstvo v EU mimoriadne citlivá. Ďalej bolo zrušených v rámci efektívneho vynakladania štátnych prostriedkov aj všetkých 14 systemizovaných miest administratívno-technických pracovníkov vo verejnej službe. V rámci optimalizácie a prostriedkov pre rok 2003 sa počíta s tromi novými teritóriami, už uvádzaným posilnením sekcie WTO o experta na poľnohospodársku problematiku a posilnením kapacít na SM SR pri ES v Bruseli o experta na   problematiku WTO. Týmto sa počet všetkých systemizovaných miest v zahraničí, tvorených výlučne štátnozamestnaneckými miestami  mení  na konečných 60 miest.

Nové podmienky po vstupe SR do EU prinesú nielen nové výzvy, ale i náročné presadzovanie našich výrobkov na tretích trhoch. Neustále narastá počet medzinárodných zmlúv ekonomického charakteru. Len MH SR gestoruje celkom 173 - bilaterálnych (154) a multilaterálnych (19) medzinárodných zmlúv. V roku 2000 bolo uzatvorených 17 medzinárodných zmlúv na bilaterálnej úrovni, v roku 2002 bolo uzatvorených 14 zmlúv a ďalších 16 bolo rozpracovaných.
 
Vzhľadom na zákon o štátnej službe a zákon o verejnej službe, uvedené v SR do platnosti v priebehu roku 2002 a systemizáciu miest v štátnej službe, nie je možné ďalšie pôsobenie podnikových delegátov ako administratívno-technických zamestnancov ZÚ SR v zahraničí. Sieť podnikových delegátov bola zrušená k 31.03.2003.

Úrady pridelencov obrany pri ZÚ SR

Súčasný stav siete úradov pridelencov obrany pri ZÚ SR v zahraničí  (ďalej len „ÚPO“) vychádza zo stavu po vzniku samostatnej SR, ktorý  bol v ďalšom období existencie samostatnej SR výrazne modifikovaný a prispôsobovaný prioritám zahraničnej politiky s dôrazom na politické, bezpečnostné, ekonomické a globálne záujmy SR. 

Všetky zásadné zmeny v oblasti rozvoja siete ÚPO sú konzultované s MZV SR na úrovni predstaviteľov a kompetentných funkcionárov oboch rezortov. 

Od roku 1999 je rozvoj siete ÚPO realizovaný v súlade s uzneseniami  vlády SR č. 220/1999, 592/2001 a 1060/2001. 

Doterajším limitujúcim faktorom intenzívnejšieho rozvoja siete ÚPO boli najmä rozpočtové možnosti rezortu obrany. 

Všetky súčasné ÚPO sú zriadené pri ZÚ SR a ich činnosť a spolupráca so ZÚ SR sa riadi Dohodou o spolupráci medzi MZV SR a MO SR z 22.3.1999 a na ňu naväzujúcim Protokolom o spolupráci medzi zastupiteľskými úradmi SR v zahraničí a úradmi pridelencov obrany pri ZÚ SR uzatvoreným medzi MZV SR a MO SR v roku 2002.     

a) Súčasný stav siete ÚPO

SR má v súčasnosti zriadených 20 ÚPO z toho:
- 11 ÚPO v členských štátoch NATO, 
- 1   ÚPO v ašpirantskom štáte NATO,
- 8   ÚPO v štátoch, ktoré nie sú členmi NATO.

Formou priakreditácie ÚPO  pokrývajú ďalších 21 štátov z toho:
	- 6   členských štátov NATO (okrem Grécka a Islandu),
- 5   ašpirantských štátov NATO, 
- 10 v štátoch, ktoré nie sú členmi NATO.

Celkovo je zastúpenie rezortu obrany SR v 41 štátoch z toho:
-  17 v členských štátov NATO,
-    6 v ašpirantských štátoch NATO,
-  18 v štátov, ktoré nie sú členmi NATO.

V súčasnom období sú v procese realizácie 3 priakreditácie.

Z hľadiska geografického sú ÚPO rozmiestnené nasledovne:
- 15 Európa, 
- 3   Ázia, 
- 1   Severná Amerika,
- 1   Afrika.

Celkovo je možné hodnotiť aktuálnu sieť ÚPO i napriek uvedeným obmedzeným rozpočtovým možnostiam rezortu ako mierne poddimenzovanú. Konkrétny stav uvádza tabuľka 2.
Policajní pridelenci pri ZÚ SR

V roku 2001 pôsobili pri ZU SR v zahraničí dvaja policajní pridelenci, v roku 2002 boli na výkon štátnej služby vo funkcii policajného pridelenca vyslaní na ZÚ Viedeň a ZÚ Budapešť. V roku 2003 pripravuje MV SR od 1.9. vyslanie ďalších dvoch policajných pridelencov na výkon štátnej služby a to pri ZÚ SR Varšava a Praha.

Vysielanie policajných pridelencov vychádza z koncepcie efektívneho rozmiestnenia styčných dôstojníkov na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí, v súlade s uznesením vlády SR č. 220/1999. 

Honorárne konzuláty SR v zahraničí

Predstavujú špecifickú formu zastúpenia a dotvárajú sieť zastupiteľských úradov SR v zahraničí. Sú riadené honorárnymi konzulmi alebo honorárnymi generálnymi konzulmi – občanmi krajiny pôsobnosti, ktorí činnosť svojho úradu financujú z vlastných prostriedkov. K 31.12.2002 mala SR celkom 99 funkčných honorárnych konzulátov a 3 s neobsadeným postom (Alexandria, Sydney a Antverpy). Najväčší počet honorárnych konzulátov je v Európe – celkom 42, ďalej v Ázii – 20, v Severnej Amerike – 15, v štátoch Latinskej Ameriky – 13, v Afrike – 7 a v Austrálii a Oceánii – 2. Aj keď je to dôležitý podporný prvok na uplatňovanie zahranično-politických záujmov SR, nemôže plnohodnotne nahradiť efektívnu činnosť zastupiteľského úradu SR v zahraničí. 

Súhrn: 

•	MZV SR priamo riadi sieť zastupiteľských úradov SR v zahraničí, ktorú tvorí 76 zastupiteľských úradov, z toho 61 veľvyslanectiev, 7 generálnych konzulátov a 8 stálych misií a misií. V zahraničí ďalej pôsobí 8 Slovenských inštitútov, 1 pobočka ZÚ, Spoločenský dom v Moskve a Obchodno-technické stredisko v Moskve. V turistickej a kúpeľnej  sezóne je otváraný sezónny konzulárny úrad v Kuvajte. Sieť honorárnych konzulátov SR predstavuje 102 úradov;  
•	MH SR riadi 51 OBEO pri ZÚ SR a pracoviská WTO pri Stálej misii Slovenskej republiky pri OSN v Ženeve, pri Stálej misii SR pri OECD v Paríži, pri Misii SR pri ES v Bruseli a pracovisko pre problematiku zákazu chemických zbraní pri ZÚ SR v Haagu;
•	MO SR riadi 20 úradov pridelencov obrany pri ZÚ SR; 
•	MV SR riadi 4  policajných pridelencov pri ZÚ SR.

Počet zamestnancov zahraničnej služby na diplomatických zastupiteľských úradoch SR

Ku dňu 1.2.2003 bolo na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí zriadených 795,5 štátnozamestnaneckých miest a miest vo verejnej službe v štruktúre: 

Štruktúra
zamestnancov	MZV SR*	MH SR	MO SR	MV SR	Zahraničná služba celkom	
Štátna služba	391	60	33	4	488	
Verejná služ.	307,5	0	0	0	307,5	
Celkom	698,5	60	33	4	795,5	
* vrátane zamestnancov Slovenských inštitútov, pobočky ZÚ SR, SD, OTS a pozorovateľov v misiách.

I.2. Vyhodnotenie plnenia predchádzajúcich zámerov siete ZÚ

V r. 2002 vláda SR prerokovala materiál, predkladané spoločne ministrami zahraničných vecí, hospodárstva, obrany a vnútra SR, ktoré boli venované sieti ZÚ SR:   Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2002 a východiská pre jej ďalší rozvoj. 
 V uplynulom období boli realizované nasledujúce opatrenia: 
•	otvorenie GK SR v Krakove (na základe uznesenia vlády SR č.1060/2001)
•	príprava uzavretia zastupiteľských úradov SR v Zimbabwe a Peru (na základe uznesenia vlády SR č. 740/2002)
•	príprava otvorenia Generálneho konzulátu SR v New Yorku (na základe uznesenia vlády SR č. 740/2002)
•	pokračovanie posilňovania misií SR pri ES, NATO a vybraných veľvyslanectiev v členských krajinách EÚ
•	vyslanie policajných pridelencov na ZÚ SR vo Viedni a Budapešti.

II. VÝCHODISKÁ PRE ĎALŠÍ ROZVOJ SIETE ZÚ SR V ZAHRANIČÍ

Rozvoj existujúcej siete ZÚ SR v zahraničí vychádzal z vládou schváleného materiálu „Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2002 a východiská pre jej ďalší rozvoj“ z r. 2002.

Vývoj medzinárodno-politického postavenia SR stavia pred slovenskú zahraničnú službu nové výzvy, na ktoré musí SR reagovať, ak chce udržať stále sa zvyšujúce tempo týchto procesov. Vytvorenie náležitých personálnych a vecných podmienok, adekvátny rozvoj siete ZÚ je nevyhnutným predpokladom pre splnenie týchto výziev. 

Prioritnými určujúcimi faktormi pre rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí v nasledujúcom období sú:
- presadzovanie štátnych záujmov, integračné záujmy SR – venovanie pozornosti členským krajinám EÚ/NATO/OECD (pristupovať z pozície člena);
- úlohou MZV SR je asertívnejší a koncepčnejší prístup v presadzovaní slovenského exportu, získavania priamych zahraničných investícií;
		- dominujúce geopolitické trendy a súvislosti medzinárodných vzťahov;
	- starostlivosť o krajanskú komunitu.

II.1. Rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí

	Prvú etapu etablovania sa na medzinárodnej scéne MZV SR úspešne zvládlo a je nevyhnutné pristúpiť k ďalšej fáze budovania diplomatickej siete, t.j zefektívniť a optimalizovať v súlade s prioritami zahraničnej politiky SR. V tejto fáze pokladáme za potrebné klásť dôraz na objektivizáciu pokračujúcej nevyváženosti diplomatickej prítomnosti SR v jednotlivých regiónoch – nedostatočná sieť ZÚ v krajinách Spoločenstva nezávislých štátov (Strednej Ázii), počet ZÚ v Latinskej Amerike je vysoký, sieť nereflektuje postavenie krajín Blízkeho a Stredného východu a Subsaharskej Afriky v regióne a reálne záujmy SR, v juhovýchodnej Ázii je po otvorení ZÚ Kuala Lumpur očividná veľká hustota našich ZÚ v regióne.

	Po vstupe SR do EÚ treba počítať s rešpektovaním zásad jednotnej zahraničnej politiky EÚ voči tretím krajinám. 

Realizácia organizačných, štrukturálnych a ďalších zmien na MZV SR vrátane siete ZÚ je nevyhnutným predpokladom efektívneho zvládnutia úloh stojacich pred zahraničnou službou v nasledujúcom období. Realizácia nevyhnutných zmien siete ZÚ nebude mať vplyv na rozpočet MZV SR.  

Pri rešpektovaní vyššie uvedeného je aktuálnou otázkou otvorenie nových ZÚ (v prvej fáze - 2004):

ZÚ Astana – Kazašská republika sa objektívne usiluje o pozíciu lídra v Strednej Ázii, patrí medzi významných obchodných partnerov SR s dovozom najmä ropy a plynu, farebných kovov, chemikálií a bavlny. Vývoz zo SR tvoria najmä stroje a zariadenia, potraviny, trhové a priemyselné výrobky. Kazachstan je perspektívne zaujímavý pre SR predovšetkým z hľadiska budúcej diverzifikácie dovozu ropy a zemného plynu. Rovnako príťažlivé možnosti sú pri budovaní investičných celkov v stavebníctve, energetike, chemicko- farmaceutickom a papierenskom priemysle, telekomunikáciách a ťažbe nerastných surovín.

Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR-Kazachstan (v mil. USD):

	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Vývoz SR	7,638	10,450	6,297	9,00	13,72	14,4	
Dovoz SR	5,926	8,980	6,030	11,10	13,00	16,6	
Obrat	13,565	20,430	12,327	20,10	26,72	31,0	
Saldo	1,712	1,470	0,267	-2,10	0,72	-2,2	

ZÚ Kuvajt – štát Kuvajt – otvorenie ZÚ si vyžaduje celková geopolitická situácia v regióne Blízkeho a Stredného východu a potreba aktívnej účasti SR na vývoji v regióne z pohľadu nášho členstva v EÚ alebo jasne definovaných strategických partnerských vzťahov SR s USA. V Kuvajte každoročne MZV SR zriaďuje sezónny konzulárny úrad. Pretrváva mimoriadny záujem o turistické cesty do SR, najmä kúpeľníctvo (každoročne slovenské kúpele navštívi cca. 4.500 Kuvajťanov), celkové tržby konzulárneho úradu za vízovo-konzulárnu činnosť predstavovali za obdobie cca. šiestich mesiacov r. 2002 sumu 5.881.000 Sk. Po odpočítaní celkových nákladov na chod konzulárneho úradu, ktoré predstavovali 1.325.144 Sk, je možné konštatovať, že celkový priamy ekonomický prínos pôsobenia KU v r. 2002 dosiahol výšku 4.555.856 Sk. Situácia v regióne predpokladá v krátkej budúcnosti investičné príležitosti v Iraku z pozície Kuvajtu. Perspektívy realizácie slovenskej produkcie sú takisto výrazné. V Kuvajte majú zriadené ZÚ na úrovni veľvyslanectva ČR, PR a MR.

Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR-Kuvajt (v mil. USD):

	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Vývoz SR	0.74	0,29	1,04	0,84	0,94	0,95	
Dovoz SR	0,01	-	-	0,04	-	0,07	
Obrat	0,75	0,29	1,04	0,88	0,94	1,02	
Saldo	0.74	0,29	1,04	0,83	0,94	0,88	

SR musí v každom regióne rešpektovať jeho danosti, špecifiká, reálnu silu jednotlivých krajín cez optiku možností rozvoja bilaterálnych vzťahov.  V prípade regiónu Arabského polostrova a bezprostredne susediacich oblastí nie je možné ďalej ignorovať politickú a hospodársku mocnosť – Saudskú Arábiu, ktorá veľmi citlivo vníma fakt, že SR ju pokrýva zo Spojených arabských emirátov a prejavuje sa to negatívne v zanedbateľnej spolupráci medzi Saudskou Arábiou a SR vrátanie anomálie, že žiadne veľvyslanectvo krajiny nemá rozšírenú priakreditáciu pre SR. Preto je potrebné realizovať systémové zmeny diplomatického zastúpenia SR v oblasti Arabského polostrova t.j. transformovať sezónny konzulárny úrad Kuvajt na stály ZÚ, v závislosti od toho ako sa podarí rozvinúť bilaterálne vzťahy so Saudskou Arábiou a po vyhodnotení ďalšej perspektívy spolupráce otvoriť ZÚ SR v Rijáde (r. 2005) a uzavrieť ZÚ SR v Abu Dhabí. Takéto systémové kroky budú zodpovedať reálnym záujmom a možnostiam SR v regióne a budú rešpektovať aj reálne postavenie jednotlivých krajín oblasti. 

ZÚ Sarajevo – Bosna a Hercegovina (BaH) sa dlhodobo angažuje v regióne, ktorý je dlhodobo stredobodom záujmu EÚ tak USA s veľkým vplyvom na ďalší rozvoj situácie v regióne. Od SR sa v rámci EÚ budú očakávať expertné príspevky k politike EÚ voči západnému Balkánu. SR má potenciál hrať významnú politickú úlohu v oblasti, na ktorú budú klásť výnimočný dôraz USA. Nezanedbateľné skúsenosti, ktoré kvalitatívne prispeli k reputácii profesionality slovenskej zahraničnej politiky (aktivity v bývalej JZR a na Cypre), má SR možnosť rozvinúť v tomto multietnickom regióne. SR má záujem na vytvorení jednotnej a vzájomne výhodnej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky v rámci EÚ. Nezanedbateľným príspevkom k tejto spoločnej koncepcii bude práve naša aktívna úloha pri nastoľovaní občianskej spoločnosti a právneho štátu v BaH. V nesposlednom rade ide o štát čakajúci na zahraničné investície, čo je pre SR nezanedbateľným faktorom.  Predstavitelia Bosny a Hercegoviny v rámci stykových aktivít indikovali záujem otvoriť ZÚ v Bratislave.
Po podpísaní dohôd v americkom Daytone SR prehodnotila pôvodné zamietavé stanovisko a 28. 12. 1995 nadviazala s Bosnou a Hercegovinou diplomatické styky. Záujmy SR v BaH zastupuje Veľvyslanectvo SR v Záhrebe. Bilaterálne vzťahy SR a BaH sú zatiaľ nerozvinuté. V dňoch 30. 5.-2. 6. 2000 minister zahraničných veci BaH Jadranko Prlić uskutočnil oficiálnu návštevu SR, čo v tejto chvíli predstavuje vyvrcholenie vzájomných vzťahov v stykovej oblasti. Otvorenie efektívneho ZÚ by pozitívne ovplyvnilo pôsobenie podnikateľských subjektov, ktoré sa zatiaľ len v nevýraznej miere zúčastňujú na projektoch obnovy v BaH. Väčšia dynamika politického dialógu by napomohla stimulovať záujem aj o hospodársku spoluprácu. BaH informačne a konzulárne pokrýva SR zo svojho  ZÚ vo Viedni. SR sa o vojnový konflikt v BaH a následné usporiadanie zaujímala od jeho počiatku, SR je riadnym členom Rady pre implementáciu mieru v BaH, no vzhľadom na vývoj a charakter územného usporiadania sa nechovala tak aktívne, ako niektoré iné krajiny. Bol to hlavne argument o neistej perspektíve zachovania celistvosti BaH ako jednotného štátu, vtedajší vývoj vojnovej situácie (keď v jednom období bolo až 80% územia pod kontrolou Srbov), neskôr skepsa o možnosti spolužitia Federácie BaH (Bosniaci a Chorváti) a Republiky srbskej (Srbi) pod jednotnou štátnou správou.
SR sa pravidelne zúčastňovala medzinárodných donorských konferencií pre BaH v Bruseli a v roku 1996 prispela na rekonštrukciu a rozvoj sumou 1,5 mil. USD (vo forme potrebných poľnohospodárskych a sanitárnych komodít).

GK Los Angeles – v súčasnosti sa prejavuje potreba vytvorenia GK na západnom pobreží USA, v Los Angeles, ktorý je dôležitým obchodným, hospodárskym, kultúrnym a vedeckým strediskom USA. Uvedený krok by bol v súlade so záujmom SR o vyššiu kvalitatívnu úroveň vzťahov s USA a logickým vyústením doterajšej rastúcej dynamiky týchto vzťahov. Na západné pobrežie smeruje značný počet návštevníkov zo SR a nezanedbateľný je i počet žiadostí o poskytnutie konzulárnej pomoci v tomto regióne. Na západnom pobreží žije taktiež početná slovenská komunita. 

GK Šanghaj -  jedným zo záverov oficiálnej návštevy prezidenta SR v ČĽR (3.-11.1.2003) bol návrh na zriadenie GK SR v Šanghaji alebo Hongkongu. MZV SR preferuje otvorenie GK SR v Šanghaji. 
Hongkong – je územím s osobitným štatútom v rámci ČĽR, jedna zo štyroch krajín s najvyššími devízovými rezervami na svete, výrazný svetový investor, jedno zo svetových centier obchodu, je výrazný najmä jeho reexportný potenciál. V Hongkongu majú svoje zastúpenie vo forme GK všetky členské krajiny EÚ a rovnako aj ČR, MR a PR (celkom pôsobí v Hongkongu 57 GK).
Šanghaj – je ekonomickým centrom ČĽR, krajiny, ktorá je tradične druhým najvýznamnejším obchodným partnerom SR v Ázii, v r. 2002 tesne za Japonskom. Je novým svetovým ekonomickým centrom a do 20 rokov bude ČĽR druhou najsilnejšou svetovou ekonomikou. V r. 2001 ČĽR predstihla USA v objeme zahraničných investícií. V najbližšom období sa v ČĽR uskutočnia dve významné obchodné príležitosti – EXPO 2010 Šanghaj a LOH Peking 2008. GK v Šanghaji majú zriadené ČR a PR (celkom pôsobí 28 GK). V Pekingu pôsobí samostatné OBEO.

V druhej fáze procesu zefektívnenia siete ZÚ bude, v závislosti od rozpočtových možností, aktuálnou otázka otvorenia, okrem ZÚ Rijád v Saúdskej Arábii, aj ďalších ZÚ (rok – 2005):

ZÚ Rabat – Marocké kráľovstvo – SR má v súčasnosti v regióne Maghrebu 2 ZÚ (Tripolis a Alžír). Z pohľadu stanovených priorít, t.j. potreba optimalizácie siete ZÚ SR v podmienkach členstva v EÚ a NATO je potrebné komplexne vyhodnotiť reálny prínos uvedených ZÚ v politickej a predovšetkým ekonomickej oblasti, ale i z pohľadu regionálnej a globálnej situácie. V regióne Maghrebu je potrebné vytvoriť jeden silný spádový ZÚ, ktorý sa bude opierať prednostne o ekonomický rozmer spolupráce. Pri hodnotení dlhodobej vzájomnej ekonomickej spolupráce, postavenia krajín, aktivít EÚ v regióne sa ukazuje ako optimálne riešenie otvorenie ZÚ SR v Maroku (Rabat). Obchodný obrat SR s Marokom dlhodobo výrazne prevyšuje náš obrat s Líbyou, resp. Alžírskom. Zároveň je potrebné uzatvoriť ZÚ SR v Alžírsku (2004) a ZÚ SR v Líbyi (2005).     

Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR-Maroko (v mil. USD):

	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Vývoz SR	3,67	4,32	6,41	1,78	2,5	6,3	
Dovoz SR	7,21	5,04	2,88	3,0	4,52	7,33	
Obrat	10,88	9,36	9,29	4,78	7,02	13,63	
Saldo	-3,55	-0,73	3,52	-1,23	-2,02	-1,03	

ZÚ Luxemburg - Luxemburské veľkovojvodstvo (LV) je v súčasnosti pokrývané zo ZÚ SR v Bruseli. V súvislosti s členstvom SR v EÚ a podporovanou koncepciou mať efektívny úrad v každej z členských krajín EÚ MZV SR podporuje otvorenie ZÚ SR v Luxemburgu na princípe reciprocity. 
V prospech otvorenia úradu hovoria veľmi dobré bilaterálne vzťahy a spolupráca s Luxemburskom. Dôležitým argumentom je i skutočnosť, že v Luxembursku majú sídlo viaceré európske inštitúcie, na ktorých práci bude SR po svojom vstupe do EÚ plne participovať.   
Podľa aktuálnych informácií má v súčasnosti svoj efektívny úrad v LV 24 krajín, z toho všetky súčasné členské krajiny EÚ, z KK Česká republika, Maďarsko, Rumunsko, Turecko. Poľsko plánuje otvoriť ZÚ v LV v 2. pol. roka 2004.
V ďalšom časovom horizonte, v súvislosti so vstupom SR do EÚ, bude aktuálne otvorenie zastupiteľských úradov SR v Litovskej republike a Estónskej republike, kde bude MZV SR postupovať na základe reciprocity.
  
		Potreba otvárania nových ZÚ už v r. 2004 a následne v r. 2005 si vyžaduje prijatie komplexného stanoviska k sieti ZÚ SR vrátane nevyhnutnosti urýchlene pristúpiť k uzatvoreniu niektorých ZÚ SR. 
		MZV SR navrhuje v r. 2004 zrušenie ZÚ SR v Abu Dhabí, Alžíri, Santiago de Chile a Hanoji v úsilí o racionalizáciu siete ZÚ SR v zahraničí a zabezpečenie prostriedkov na rozvoj siete ZÚ SR v oblastiach prioritných záujmov zahraničnej politiky SR. V r. 2005 navrhuje MZV SR zrušenie ZÚ SR v Tripolise.

		ZÚ Abú Dhabí - Spojené arabské emiráty (SAE) – v súlade s koncepciou rozvoja vzťahov SR s krajinami Blízkeho a stredného východu sa SR musí v tomto regióne systémovo zamerať na nosné krajiny, kde je reálny potenciál rozvoja prednostne ekonomických vzťahov t.j. Egypt, Izrael, Saudská Arábia, Sýria, Irán, Kuvajt a tomu prispôsobiť aj sieť ZÚ. V praxi to znamená zásadnú pozitívnu zmenu relácie so Saudskou Arábiou a to otvorením nášho ZÚ v Kuvajte (2004) a v Rijáde (r. 2005) a zároveň s cieľom primeranosti našej siete ZÚ v tomto regióne uzatvorenie ZÚ Abu Dhabí. 
		Obchodno-ekonomická dimenzia spolupráce so SAE je dominantná, obchodné kontakty sú však vo vysokej miere realizované po súkromnej línii. Príkladom toho je rastúca vzájomná obchodná výmena v prospech SR napriek ukončeniu STC v Dubaji v r. 2000. Realitou je aj stagnujúca úroveň politickej spolupráce a kontaktov na vysokej štátnej úrovni medzi SR a SAE. Najúčinnejšou formu presadzovania kľúčovej vývoznej komodity SR v SAE, resp. ostatných krajín Zálivu, t.j. špeciálnej techniky, predstavuje aktívna, národne koordinovaná účasť na pravidelných veľtrhoch zbrojárskej techniky IDEX v SAE.

Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR- SAE (v mil. USD):

	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Vývoz SR	15,37	5,72	7,98	9,01	10,62	12,32	
Dovoz SR	2,15	1,96	1,46	1,75	0,78	0,64	
Obrat	17,53	7,68	9,44	10,76	11,4	12,96	
Saldo	13,23	3,75	6,51	7,25	9,84	11,68	

		ZÚ Alžír – Alžírska demokratická a ľudová republika – s krajinou zaznamenávame relatívne nižšiu úroveň obchodno-ekonomickej výmeny a relatívne nízku úroveň politickej spolupráce. Aktuálnou otázkou v relácii je deblokácia cca. 1 mil. USD. Alžírsko pokrýva SR z Viedne, nie je predpoklad zriadenia ZÚ Alžírska v Bratislave. 

Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR-Alžírsko (v mil. USD):

	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Vývoz SR	1,237	1,985	5,3443	1,807	1,710	3,72	
Dovoz SR	0,034	0,132	0,028	0,042	0,132	0,17	
Obrat	1,271	2,117	5,471	1,849	1,842	3,89	
Saldo	1,203	1,853	5,415	1,765	1,578	3,55	

		ZÚ Santiago de Chile – Čilská republika – je možné konštatovať nevyrovnanú úroveň bilaterálnej politickej spolupráce. Obchodno-ekonomická spolupráca stagnuje, v rámci krajín Latinskej Ameriky je obchodný obrat najnižší. OBEO bolo v r. 2000 zatvorené. Investičný potenciál krajiny zatiaľ nepremietnutý v SR. Pre Čile je charakteristické vysoko liberalizované hospodárstvo s nízkou možnosťou politického ovplyvňovania úrovne obchodno-ekonomickej spolupráce z pozície ZÚ ako aj samotnej SR. Čile disponuje širokou sieťou ZÚ v Európe, napriek vyspelej ekonomike nie je predpoklad recipročného zriadenia ZÚ Čile v Bratislave.

Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR-Čile (v mil. USD):

	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Vývoz SR	0,76	0,59	0,41	0,35	0,51	0,56	
Dovoz SR	0,89	1,1	0,57	0,4	0,89	1,31	
Obrat	1,66	1,69	0,98	0,77	1,4	1,87	
Saldo	-0,13	-0,51	-016	-0,045	-0,38	-0,75	

Pri maximálne objektívnom pohľade bude sieť ZÚ SR v Latinskej Amerike postačujúca aj po zrušení ZÚ Santiago. SR bude mať v regióne 4 ZÚ (Brazília, Buenos Aires, Mexiko a Havana). Naviac, s výnimkou Kuby, žiadna latinsko-americká krajina nemá ZÚ v Bratislave a ani sa nepredpokladá jeho otvorenie. 

		ZÚ Hanoj - Vietnamská socialistická republika – relácia napriek historickým väzbám dlhodobo stagnuje, ako v politickej, tak predovšetkým v obchodno-ekonomickej rovine. Obrat vzájomnej obchodnej výmeny stúpa, avšak s trendom ďalšieho prehlbovania tradične vysokého pasívneho salda v neprospech SR. Export SR je v zanedbateľnej výške pri neporovnateľne silnejšej dynamike dovozu. 

Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR-Vietnam (v mil. USD):
	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Vývoz SR	0,7	0,44	1,54	0,9	1,21	1,67	
Dovoz SR	5,4	9,18	10,40	12,25	15,33	16,58	
Obrat	6,1	9,62	11,94	13,15	16,54	18,25	
Saldo	-4,7	-8,74	-8,86	-11,35	-14,12	-14,91	

		R. 2005 - ZÚ Tripolis – Veľká socialistická ľudová líbyjská arabská Džamahírija – napriek historickým väzbám je hospodárska spolupráca naďalej v útlme, kolísavá obchodná výmena svedčí o závislosti na sporadických individuálnych kontaktoch. Prakticky najvýznamnejšou ekonomickou otázkou zostáva deblokácia pohľadávky vo výške 115 mil. USD. Napriek zrušeniu sankcií BR OSN v r. 1999 a čiastočnej normalizácii vzťahov Líbye s Európou pretrváva embargo USA a Líbya zostáva v pozícii „rogue state“. Úroveň politickej spolupráce je relatívne nízka.
 
Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR-Líbya (v mil. USD):

	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
Vývoz SR	4,23	1,12	1,21	0,38	2,71	4,52	
Dovoz SR	0	0,13	0,23	0,001	0	0,003	
Obrat	4,23	1,25	1,44	0,381	2,71	4,53	
Saldo	4.23	0,99	0,98	0,38	2,71	4,52	

II.2. Rozvoj siete obchodno-ekonomických oddelení ZÚ SR

Z hľadiska geografického rozloženia siete OBEO je potrebné ich optimálne rozloženie posudzovať z hľadiska skupín teritórií, ktoré majú podobný charakter a stupeň rozvoja ekonomiky, výrobných, ekonomických a integračných vzťahov: 

a)	Vyspelé ekonomiky

Z pohľadu teritoriálneho členenia je možné OBEO pôsobiace vo vyspelých ekonomikách, rozdeliť do nasledovných skupín:

- v krajinách EÚ 
-  v krajinách EZVO (Európske združenie voľného obchodu)
-  v mimoeurópskych krajinách

Krajiny EÚ sa v roku 2002 podieľali objemom 60,5 % na celkovom vývoze a 50,3 % na celkovom dovoze SR. Vzájomný obchod s nimi vykázal aktívne saldo v hodnote viac ako 17 mld. Sk, a tým prispel k  zmierneniu celkovo vysokého pasívneho salda. V hodnotenom období bol zaznamenaný výrazný nárast slovenského exportu do Dánska (64%), Španielska (40 %), Talianska (29 %), Holandska (15 %), Írska (12 %), kým export do Grécka, Belgicka  a Portugalska zaznamenal pokles. Pozitívny je nárast podielu výroby s vyššou pridanou hodnotou v slovenskom exporte do Belgicka, Dánska, Grécka a Švédska. Najvyššie pasívne saldo (13 mld. Sk) bolo vykázané v obchode so Španielskom. Aktívne saldo bolo zaznamenané s Rakúskom (18,6 mld. Sk), Talianskom (18,4 mld. Sk), Holandskom (6,6 mld. Sk), Dánskom (1,1 mld. Sk), Gréckom (1 mld. Sk) a mierne aktívne saldo bolo tiež dosiahnuté s Belgickom a s Nemeckom. 

Vo vzájomnom zahraničnom obchode s krajinami EZVO bol v uplynulom roku zaznamenaný pokles vývozu o 5,7 % a nárast dovozu o 9,7 % pri pasívnom salde bilancie 932,3 mil. Sk, pričom najväčšou mierou sa na dosiahnutí týchto ukazovateľov podieľalo Švajčiarsko.  

Z mimoeurópskych krajín boli najvýznamnejším obchodným a investičným partnerom Spojené štáty americké - s podielom 6,6 % boli 5. najväčším investorom v SR (údaje r.2001). V obchode s USA dosiahla SR pasívne saldo bilancie, ktoré v porovnaní s rokom 2001 mierne pokleslo. Podarilo sa znížiť tradične pasívnu bilanciu s Japonskom (z 11 na 7,3 mld. Sk) a dosiahnuť aktívne saldo s Kanadou (z úrovne –139 mil. Sk na +138 mil. Sk). 

Z hľadiska optimálneho rozloženia siete OBEO v tejto skupine teritórií Ministerstvo hospodárstva SR navrhuje:

•	v roku 2003:  zriadenie OBEO v Dubline (Írsko) 
•	v roku 2004: zriadenie OBEO  vo Washingtone (USA), presun OBEO z Canberry (Austrália) do Sydney (obchodné a finančné centrum Austrálie), presun  OBEO  z Bernu (Švajčiarsko) do Zürichu (obchodné a finančné centrum Švajčiarska) - presuny realizovať podľa rozpočtových možností (t. j. aj skôr alebo neskôr)
•	v roku 2005: zriadenie OBEO pri novovytvorenom Generálnom konzuláte v Los Angeles (USA)

Zdôvodnenie:

Írsko patrí v súčasnosti medzi konkurenčne najschopnejšie a ekonomicky najviac otvorené krajiny sveta s vysokým potenciálom rastu najmä v oblasti telekomunikácií, internetu, elektronického obchodu, biotechnológií a elektroniky. Aj napriek prioritnej orientácii na USA a krajiny EÚ prejavilo v ostatných dvoch rokoch čoraz viac írskych podnikateľov záujem o nadviazanie obchodných kontaktov so slovenskými podnikateľskými subjektami, ako aj o kapitálový vstup do slovenskej ekonomiky; stále však, vzhľadom na ekonomický potenciál oboch krajín, existujú značné nevyužité možnosti v oblasti obchodnej výmeny i hospodárskej spolupráce. Perspektívnym je možný kapitálový vstup írskych investorov do sektora informačných technológií, telekomunikácií, bankovníctva a finančníctva, ako aj malého a stredného podnikania, chemického priemyslu a leteckej dopravy. Slovenské subjekty majú reálnu šancu participovať na realizácii projektov rozvoja írskej infraštruktúry a životného prostredia.
Doposiaľ boli obchodno-hospodárske aktivity v relácii SR - Írsko pokrývané OBEO pri ZÚ SR v Londýne. Z dôvodu geografickej vzdialenosti, rozľahlosti teritória Veľkej Británie, ako aj krajiny priakreditácie Írska a obmedzeného rozpočtu OBEO  v Londýne nebolo možné venovať prehlbovaniu vzájomných obchodných a hospodárskych vzťahov dostatočnú pozornosť 

Vzájomná tovarová výmena medzi SR a USA dosiahla v roku 2002 objem 25 348 mil. Sk, podiel na celkovom slovenskom vývoze 1,44 % a dovoze 2,13 %. Vývoz slovenského tovaru do Spojených štátov amerických sa v roku 2002 zvýšil o 20 %. Dovoz tovaru amerického pôvodu sa za rovnaké obdobie zvýšil o 15,7 %.
USA predstavujú pre Slovenskú republiku predovšetkým zdroj priamych zahraničných investícií. Priame zahraničné investície amerických firiem v SR dosiahli ku koncu roka 2001 hodnotu 13,7 mld. Sk, čo predstavovalo 6,6 % podiel na celkových investíciách a celkove 5. miesto. (Investícia US Steel do VSŽ Košice vo výške cca 20 mld. Sk bola uskutočnená v IV. štvrťroku 2000 prostredníctvom dcérskej firmy US Steel registrovanej v Holandsku. Za predpokladu, ak by táto investícia  bola pripočítaná k investíciám z USA, celkové PZI z USA by dosiahli cca 33 mld. Sk, čo by znamenalo 4. miesto v poradí krajín).
USA získavajú v rámci slovenského hospodárstva a obchodu neustále významnejšie postavenie. Mnohé príležitosti, vyplývajúce z  veľkosti amerického trhu, však stále zostávajú slovenskými podnikateľmi nevyužité. Vývoj slovenského vývozu do USA naznačuje, že jestvujú značné možnosti na jeho ďalšie zvyšovanie. Doterajšie pokrytie USA iba jediným obchodným diplomatom je nedostatočné. Krajiny strednej a východnej Európy majú v Spojených štátoch oveľa početnejšie obchodno-hospodárske zastúpenie (napr. Poľsko-14 , Maďarsko-5 a ČR-6 osôb).  
Aj Spojené štáty americké majú významné zastúpenie v SR. Obchodná zložka zastupiteľského úradu USA (Commercial Service of the US Embassy), ktorá  podlieha priamo Ministerstvu obchodu USA, má v súčasnosti v Bratislave 4, a po nástupe nového obchodného radcu to bude  5 pracovníkov. Z uvedených dôvodov je potrebné sieť OBEO v USA posilniť.

b)	Krajiny s prechodnou ekonomikou

Vzhľadom na pripravovanú integráciu kandidátskych krajín do Európskej únie, ako aj silnú prepojenosť Estónska so škandinávskymi ekonomikami, Ministerstvo hospodárstva SR navrhuje po roku 2005 zriadenie OBEO  v tejto krajine, v závislosti od rozhodnutia Ministerstva zahraničných vecí SR zriadiť v Estónsku efektívny zastupiteľský úrad. 

Vo vzťahoch Estónska so stredoeurópskymi krajinami prevláda rozmer zhodného integračného smerovania. Hrubý domáci produkt vzrástol v roku 2001 o 5,4 %. Najväčšími investormi v Estónsku sú Švédsko (40 %), Fínsko (25 %) a USA (10 %). Estónski investori sú aktívni predovšetkým v Lotyšsku a Litve. Zahranično-obchodný obrat Estónska so SR dosiahol v r. 2002 384 mil. Sk, z čoho export zo SR do Estónska  tvoril 256 mil. Sk a dovoz z Estónska 128 mil. Sk. V porovnaní s rokom 2001 obrat vzrástol o 1,1 %, pričom export aj import vzrástol rovnako o 1,1 %.

Výhľadovo vzhľadom na  posledný vývoj na  Balkánskom polostrove (zánik  Juhoslovanskej zväzovej republiky a vznik nového štátneho zväzku Srbsko a Čierna Hora) je tiež možné predpokladať absolútne osamostatnenie sa Srbska a Čiernej Hory, čo by po zriadení efektívneho zastupiteľského úradu SR napr. v Čiernej Hore viedlo k prípadnému zriadeniu OBEO v tomto teritóriu.

c)	Krajiny Spoločenstva nezávislých štátov

Z hľadiska dlhodobých strategických zámerov v oblasti medzinárodnej hospodárskej spolupráce a zahranično-obchodnej činnosti je pre Slovenskú republiku perspektívne venovať pozornosť rozvíjaniu ekonomických a politických vzťahov s Ruskou federáciou a ostatnými krajinami Spoločenstva nezávislých štátov (Bielorusko, Ukrajina, Kazachstan, Kirgizsko, Uzbekistan, Tadžikistan, Turkménsko, Arménsko, Gruzínsko, Azerbajdžan). Rýchly rozvoj ekonomík týchto krajín vytvára predpoklady pre vzájomne výhodnú spoluprácu slovenských ekonomických subjektov s uvedenými krajinami. Dovoz surovín z krajín Spoločenstva nezávislých štátov bude mať pre Slovenskú republiku aj z dlhodobého hľadiska veľký význam. Nenasýtenosť a veľká absorbčná schopnosť ich trhov  je významným priestorom pre umiestňovanie výrobkov slovenského priemyslu v uvedených krajinách. Znalosť jazyka, teritória a využívanie kontaktov z minulosti, sú dobrým predpokladom pre zvrátenie pasívnej obchodnej bilancie v týchto krajinách.  V súčasnosti na území Spoločenstva nezávislých štátov pôsobí  OBEO v Minsku, Taškente, Kyjeve a Užhorode,  a 4 zamestnanci MH SR v Moskve.  Z hľadiska realizačných možností slovenského exportu je potrebný väčší prienik do regiónov Ruskej federácie, najmä do uralskej časti Ruskej federácie a Zakaukazka, ako aj do stredoázijskej časti spoločenstva. Optimálne rozloženie siete OBEO je možné dosiahnuť zriadením:

•	v roku 2003: vytvorením OBEO v Kazachstane (Astana alebo Alma-Ata)
•	v roku 2004: vytvorením OBEO  v Ruskej federácii vo Sverdlovsku 
•	po roku 2004: Zakaukazko - v Azerbajdžane (2007), stredoázijské republiky - v Turkménsku alebo v Tadžikistane (2008 - 2010)

Zdôvodnenie:

Ruská federácia je najväčším obchodným partnerom Slovenskej republiky z krajín Spoločenstva nezávislých štátov. V roku 2002 dovoz z Ruskej federácie bol 93,8 mld. Sk a vývoz do RF bol 6,5 mld. Sk. Najviac sa dovážali z Ruskej federácie strategické suroviny, t. j. ropa, plyn, uhlie a jadrové palivo. Hlavnými komoditami slovenského vývozu do Ruskej federácie boli stroje a zariadenia, potraviny, trhové a priemyselné výrobky.
Nákup 49 % podielu akcií Transpetrolu ruskou firmou Yukos a 49 % podielu Slovenského plynárenského priemyslu konzorciom firiem, v ktorom vystupuje aj ruský Gasprom vniesol do kapitálového trhu Slovenskej republiky nové skutočnosti. Je možné predpokladať, že prostredníctvom týchto ruských gigantov dôjde k ďalšiemu prílevu zahraničných investícií na Slovensko. Slovenská republika z perspektívneho hľadiska potrebuje zriadiť OBEO na Urale (Sverdlovsk), odkiaľ by mohla obhospodarovať uralský, sibírsky a ďalekovýchodný región Ruskej federácie. 

Kazachstan patrí medzi významných obchodných partnerov Slovenskej republiky. Dovoz z Kazachstanu v roku 2002 bol v hodnote 753 mil. Sk a tvorili ho predovšetkým strategické suroviny, farebné kovy, chemikálie a bavlna. Vývoz do Kazachstanu v roku 2002 bol v hodnote 653 mil. Sk a tvorili ho predovšetkým stroje a zariadenia, potraviny, trhové a priemyselné výrobky. Kazachstan je pre Slovenskú republiku perspektívnym obchodným partnerom, hlavne z hľadiska diverzifikácie dovozu ropy a plynu. V súčasnosti sa Kazachstan javí ako jeden z najväčších distribútorov ropy na svete. Za pomoci zahraničného kapitálu sa otvárajú obrovské ložiská ropy a plynu v Karačaganaku, v Tengize, ako aj v kazašskej časti šelfu Kaspického mora. Dokončenie prečerpávacieho terminálu Južnyj v Odese a prepojenie ropovodov Odesa - Brody a Družba umožní Slovenskej republike podieľať sa na tranzite ropy z kazašskej časti šelfu v Kaspickom mori do strednej a západnej Európy. Spolupráca Slovenskej republiky s Kazachstanom má narastajúcu tendenciu. Medzivládna slovensko-kazašská komisia navrhla kazašskej strane spoluinvestorstvo pri výstavbe papierensko-celulózového závodu na Slovensku. V poslednom období sa podarilo usporiadať záležitosti aj v spoločnom podniku ANACO v Atyrau, ktorého 81 % vlastníkom akcií je Nafta Gbely. V Kazachstane sú taktiež náleziská volfrámu, chrómových a fosfátových rúd, mangánových rúd, olova, medi a molybdénu svetového významu.

Zakaukazské republiky (Azerbajdžan, Gruzínsko, Arménsko) boli tradičným obchodným partnerom Slovenska. Zo Slovenska sa do uvedených teritórií vyvážajú predovšetkým potraviny, stroje a zariadenia a drevárske výrobky. Aktívna práca krajín južného Kaukazu v medzinárodných spoločenstvách napr. v GUUAM, vytvára z perspektívneho hľadiska základ, aby sa tento región stal dôležitou križovatkou tranzitu surovín strategického významu. Rozpracované sú projekty obnovy tzv. Veľkej hodvábnej cesty (projekt TRACECA) a projekt INOGATE - technická pomoc v oblasti prepravy ropy a plynu z centrálnej Ázie na európske trhy. Vychádzajúc z programového vyhlásenia vlády SR v oblasti diverzifikácie trás a zdrojov ropy a zemného plynu, má SR záujem o dodávky ropy z Azerbajdžanu a Kazachstanu a dodávky zemného plynu z Turkménska.

 Najdôležitejším a najperspektívnejším obchodným partnerom sa dnes javí Azerbajdžan a to tak z hľadiska dodávok ropy na Slovensko ako aj z hľadiska umiestňovania slovenských tovarov na trhu. Vo výstavbe je alternatívna trasa ropovodu pre azerbajdžanskú ropu Baku - Ceychan.

Stredoázijské republiky (Uzbekistan, Kirgizsko, Tadžikistan a Turkménsko) sú pre Slovensko najmä zdrojom dovozu bavlny a farebných kovov. Turkménsko je pre Slovensko perspektívnym partnerom z hľadiska diverzifikácie dodávok plynu na Slovensko cez ukrajinské dopravné koridory. S touto republikou má Slovenská republika vytvorenú aj medzivládnu komisiu pre hospodársku a obchodnú spoluprácu. Významnými komoditami vo vývoze slovenských tovarov do stredoázijských republík sú čerpadlá, závlahové systémy a textilné stroje. V Turkménsku je silne zainteresovaný najmä americký kapitál z dôvodu veľkých nerastných zásob v krajine (plyn vysokej kvality bez prímesí, ropa, síra, jód, farebné kovy, draselné a kamenné soli).

d)	Rozvojové ekonomiky

V roku 2002 EÚ vypracovala tzv. Ročnú politickú stratégiu spolupráce s krajinami Afriky, Strednej a východnej Ázie a Latinskej Ameriky a vytýčila si za cieľ pokračovať v novom dialógu s arabským a ázijským svetom pri riešení mnohých politicko-ekonomických problémov. EÚ uskutočňuje reformy organizačno-ekonomického charakteru s cieľom vytvorenia najdynamickejšieho a konkurencieschopného regiónu vo svete.

Z komerčného hľadiska je spolupráca s rozvojovými krajinami značne špecifická a vyžaduje si v prvom rade hlbokú znalosť obchodných metód a zvyklostí, základných bezpečnostných kritérií v obchode, znalosť teritória a dobré referencie a vedomosti o tovaroch, tvoriacich predmet obchodu, pričom nie je možné podceniť ani jeden zo spomenutých faktorov. Obchodovanie s rozvojovými krajinami poskytuje možnosti exportu i takých tovarov, ktoré sú na finálne určenie vo vyspelých krajinách vyslovene nepredajné. Ak sú takéto výrobky  odbytované do vyspelých krajín, dá sa takmer s istotou očakávať, že sa s nimi, ako s vlastnou konkurenciou, stretneme na tretích trhoch - v rozvojových krajinách. Bohaté zdroje surovín, lacná pracovná sila, stále benevolentné zákonodarstvo v oblasti ochrany životného prostredia a ústretovosť vlád pri určovaní zahranično-obchodných podmienok zväčša vo vytvárajúcich sa špeciálnych ekonomických zónach, sú dostatočným argumentom, ovplyvňujúcim rôzny stupeň potreby a formy zapojenia zahraničných investorov do ekonomiky týchto krajiny.

Z uvedeného dôvodu je účelné pokračovať v proexportných aktivitách, orientovaných na tie rozvojové krajiny, do ktorých smeruje najviac slovenského vývozu, ale aj modifikovať teritoriálnu zahranično-obchodnú politiku SR podľa nasledovných kritérií: deficitnosti z pohľadu SR,  absorpčnej schopnosti trhu a vysokého potenciálu ekonomického rastu. Takýmito teritóriami sú Čína, India, Turecko, Indonézia, Malajzia, Južná Kórea, Singapúr, Vietnam, Izrael, Irak, Irán, Libanon, SAE, Egypt, Alžírsko, Tunisko, Maroko, Líbya, Nigéria, Keňa, Angola, Etiópia, Brazília, Kolumbia, Peru, Venezuela, Argentína, Mexiko, ale aj Kuba. 

Z hľadiska optimálneho rozloženia siete navrhuje Ministerstvo hospodárstva SR:
•	v roku 2003: zriadenie OBEO v Malajzii (Kuala Lumpur)
•	v roku 2004: zriadenie OBEO v Číne – Šanghaji alebo Hongkongu (po zriadení generálneho konzulátu SR Ministerstvom zahraničných vecí SR)
•	po roku 2005: zriadenie OBEO v Angole (2006), na Kube (2006-7). 

Zdôvodnenie: 

Do vybraných krajín juhovýchodnej Ázie (Čína, India, Južná Kórea, Malajzia, Taiwan, Singapur, Hongkong) smeruje vývoz v úhrne 5,0 mld. Sk (0,8 % vývozu SR v roku 2002). Objem dovozu z týchto krajín v roku 2002 dosiahol 31,5 mld. Sk (4,2 % dovozu SR v roku 2002). Saldo obchodu je deficitné - 26,5 mld. Sk. Ekonomický potenciál krajín je obrovský, naviac ekonomický rast týchto krajín bol v roku 2002 najvyšší v rámci svetovej ekonomiky a v porovnaní s predchádzajúcim rokom sa zdvojnásobil. Brzdou je geografická vzdialenosť týchto krajín a špecifiká obchodu v nich. Faktom zostáva, že súčasná úroveň slovenského vývozu do týchto teritórií absolútne nepokrýva možnosti, ktoré trhy juhovýchodnej Ázie ponúkajú. 
Z pohľadu obratu je poradie ázijských krajín v rámci obratu SR nasledovné: ČĽR /16/, Turecko /23/, Taiwan /24/, Malajzia /26/, India /32/, Južná Kórea /33/, Indonézia /37/, Thajsko /39/, Singapur /40/, Hongkong /45/ a Vietnam /50/. Vo vývoze zo SR si najlepšie vedie Turecko /22/, ČĽR /28/, India /30/, Singapur /38/, Južná Kórea /45/, Malajzia /47/ a Hongkong /48/, v dovoze do SR je to ČĽR /12/, Taiwan /20/, Malajzia /22/, Turecko /23/, Južná Kórea /26/, Indonézia /29/, India /31/ a Thajsko /32/. 

Malajzia je vstupnou bránou na trhy krajín AFTA /Asia Free Trade Agreement/, ktoré má v súčasnosti 10 členov s viac ako 500 mil. obyvateľov. Členské krajiny AFTA si dali za cieľ do roku 2003 podstatne liberalizovať svoj obchod, pričom do roku 2005 sa počíta s úplným  odstránením ciel. Malajzia patrí medzi rozvojové krajiny s priemyslovo-agrárnym typom hospodárstva. Patrí k dôležitým exportérom cínu, ropy a zemného plynu a je jedným z najväčších výrobcov palmového oleja a prírodného kaučuku. Rast hospodárstva zaznamenal v posledných rokoch vysoké prírastky, rast HDP v období rokov 1989 -1996 (až do vypuknutia finančnej krízy v r. 1997) neklesol pod 8 %. Vzájomné vzťahy so SR nie sú zaťažené žiadnymi prekážkami, chýba však pravidelný dialóg a návštevy na najvyššej úrovni. S cieľom podpory rozvoja najmä ekonomických vzťahov medzi SR a Malajziou bol v  2. polroku 2001 v Malajzii otvorený zastupiteľský úrad SR v Kuala Lumpur. V roku 2002 dosiahol obrat zahraničnoobchodnej výmeny medzi SR a Malajziou výšku 4 mld. Sk. Medzi SR a Malajziou sa pripravuje uzavretie Dohody o vzájomnej podpore a ochrane investícií (MF SR) a návrh Dohody o vzájomnej spolupráci.
Zo slovenskej strany je perspektívnou spolupráca pri budovaní infraštruktúry Malajzie, najmä v energetike. Ku zaujímavým oblastiam spolupráce s dlhodobou perspektívou patrí spolupráca v oblasti elektroniky a ťažkého strojárenstva, leteckého priemyslu (opravy lietadiel, budovanie letísk, letové simulátory), v chemickom priemysle (amínové kyseliny, dodávky pre gumárenský priemysel) a vo farmaceutickom priemysle. Na strane dovozov z teritória by bolo efektívnym nadviazanie priamych kontaktov pri dovozoch kaučuku a palmového oleja, nakoľko uvedené komodity sa dostávajú na náš trh predražené prostredníctvom sprostredkovateľov. Vývoj elektrotechnického priemyslu v Malajzii a súčasný rozvoj informačných technológií by mohol priniesť nadviazanie priamych obchodných kontaktov aj v tejto oblasti. Malajská strana tiež prejavila záujem o spoluprácu v oblasti obranného priemyslu a špeciálnej techniky. V ďalších rokoch môže finančné zázemie niektorých malajských firiem priniesť aj spoluprácu v oblasti investovania v SR. 

Obchodná a hospodárska spolupráca s Afrikou aj napriek rizikám a finančným možnostiam jednotlivých krajín by mohla byť násobkom súčasného stavu. Krajiny Afriky nie sú pre podnikateľov tak jednoducho dostupné ako európske krajiny a krajiny rozvinutého sveta. V krajinách Maghrebu (Alžírsko, Maroko, Tunis, Mauretánia a Západná Sahara) je objem obchodnej výmeny nedostatočný a nezodpovedá možnostiam oboch ekonomík. Trh s viac ako 30 mil. obyvateľov dáva slovenským exportérom dobrú šancu. 
Po uzatvorení činnosti OBEO  v Lagose v polovici roku 2002 zostal reálne ekonomicky zastrešený len sever a juh kontinentu, pričom vysoký počet priakreditovaných krajín, geografické vzdialenosti a rozpočtové možnosti nedovoľujú jednotlivým OBEO aktívne rozvíjať ekonomické vzťahy vo všetkých priakreditovaných krajinách. Vzhľadom na súčasnú situáciu by bolo preto potrebné zriadenie OBEO v oblasti centrálnej Afriky. Z hľadiska doterajších aktivít a vývoja politickej situácie by vhodným teritóriom bola Angola. Angola patrila k dlhodobým tradičným obchodným partnerom SR a ukončenie vojenského konfliktu predpokladá rýchly ekonomický rozvoj krajiny. Od roku 1999 vývoz do Angoly nadobúda stúpajúcu tendenciu najmä v komoditách výrobkov strojárskeho priemyslu  - špeciálna technika, strojárske zariadenia, náhradné diely, pneumatiky,  časti a príslušenstvo do motorových vozidiel s výhľadom aj do budúcnosti. Perspektívnou oblasťou obchodnej kooperácie je tiež  spolupráca v dodávkach mobilných nemocníc, zubných ordinácií, stavebných strojov, filtračných zariadení  a nádrží pre pitnú vodu a dodávkach banskej techniky. S  Angolskou republikou má SR vysporiadané pohľadávky. Je v riešení obchodná dohoda medzi vládou SR a vládou Angolskej republiky, v ktorej SR prehodnocuje návrh textu tak, aby harmonizoval s pravidlami jednotnej obchodnej politiky EÚ. S uzatvorením zmluvy o ochrane a podpore investícií sa v súčasnosti neuvažuje. Dôležitým argumentom pre podporu zriadenia OBEO v Angole je koordinácia spoločnej zahraničnej politiky SR, kedy MZV SR plánuje zriadenie ZÚ SR v tomto teritóriu (pozn. pre doplnenie informácie uvádzame, že ČR taktiež plánuje zriadiť OBEO v Angole).
Ďalšou možnosťou sa javí zriadenie OBEO v Keni, kde MZV SR má zriadený ZÚ SR.

	Vzhľadom na uvažovaný zámer MZV SR zriadiť generálny konzulát SR v Šanghaji, ČĽR, MH SR doporučuje obsadiť v rámci tohoto úradu miesto obchodného zástupcu pracovníkom MH SR ako OBEO v Šanghaji. 

Aj keď v súčasnosti panuje skeptický názor na vplyv súčasnej ekonomickej sily krajín Latinskej Ameriky, nastúpený trend industrializácie, kapitálovo podporený zo zahraničia, umožnil krajinám tohto regiónu zvýšiť priemyselnú výrobu, a to nielen objemovo, ale aj prostredníctvom nových technológií aj kvalitou výrobkov. Krajiny LA postupne zvyšujú podiel priemyslu a služieb na tvorbe HDP, hoci vonkajšie ekonomické prostredie aj naďalej chápe túto oblasť ako producenta poľnohospodárskej produkcie a surovín. Vplyvom ekonomického rastu sa zvyšuje aj dopytový potenciál, ktorý môže uspokojiť aj slovenský export.
Krajiny Latinskej Ameriky participujú na zahraničnom obchode Slovenskej republiky nízkym podielom (0,38% na celkovom zahraničnom obrate SR). Vývoj zahraničného obchodu za roky 1999 - 2001 mal klesajúcu tendenciu (1999  - 131 mil. USD, 2000 - 120 mil. USD, 2001 - 118 mil. USD), v roku 2002 došlo k miernemu nárastu na 120 mil. USD. Príčin dlhodobého poklesu je viacero, v prvom rade ekonomická kríza /Argentína/, ďalej nedostatočná úroveň informovanosti o exportných možnostiach a naopak, aj o potrebách trhov partnerských krajín. Nezanedbateľnými faktormi sú problémy v komunikácii (pretrvávajúca nízka jazyková vybavenosť slovenských podnikateľských subjektov), obavy z geografickej vzdialenosti a rozdielne obchodné a spoločenské zvyklosti. Naopak aj vďaka aktivitám našich zamestnancov v Brazílii, Mexiku, ale aj Argentíne bol potešiteľným rast vývozu trhových, priemyselných výrobkov a polotovarov v roku 2002. Z komoditného hľadiska sú najväčšie možnosti spolupráce v energetike, v banskom priemysle, v cukrovarníckom priemysle, v oblasti vodného hospodárstva, v oblasti dopravy, vo vývoze strojov a zariadení, vo vývoze komponentov pre automobilový priemysel, špeciálnej techniky. Perspektívnou sa javí spolupráca s Kubánskou republikou vzhľadom na tradičné obchodné vzťahy z minulosti ako aj na požiadavky kubánskej strany na spoluprácu v energetike, gumárenskom priemysle, v železničnej doprave, sklárskom, farmaceutickom a cementárenskom priemysle a v oblasti zdravotníctva.

Realizácia siete OBEO bude závisieť od výšky pridelených prostriedkov zo štátneho rozpočtu, resp. od úspor v rámci príslušnej rozpočtovej kapitoly MH SR, pričom jedným zo základných predpokladov zriadenia nového OBEO bude existencia ZÚ SR, resp. GK SR v danom mieste.

II.3  Perspektíva budovania siete úradov pridelencov obrany SR (ÚPO)

Budovanie siete ÚPO rešpektovalo priority zahraničnej politiky SR s dôrazom na oblasť bezpečnosti a reagovalo na závery uznesenia vlády SR č. 592/2001. Nie v potrebnom rozsahu však bolo schopné reagovať na dynamiku zmien bezpečnostného prostredia vo svete i samotnej SR. Vonkajšími dôvodmi boli najmä vývoj medzinárodnej vojensko-politickej situácie po 11. septembri 2001 a dynamika procesu rozširovania NATO a vývoja EÚ. Vnútornými dôvodmi boli najmä limitované rozpočtové zdroje rezortu ministerstva obrany SR, legislatívne opatrenia s dopadom na bezpečnosť, obranu a ozbrojené sily SR a vykonané reorganizačné zmeny v rezorte obrany. 

V konečnom dôsledku v súčasnosti dochádza k splneniu úloh uznesenia vlády č. 592/2001 týkajúcich sa vybudovania ÚPO v Rige a Kodani. 
V roku 2004 je reálny predpoklad otvorenia ďalších dvoch ÚPO v členských štátoch NATO (Ottawa, Atény) čím budú úlohy uznesenia vlády  SR splnené v plnom rozsahu s výnimkou posilnenia ÚPO vo Washingtone, ktoré závisí od vytvorenia ďalších tabuľkových miest pre ÚPO.

Perspektíva budovania siete ÚPO v roku 2003-2005
V závislosti od priorít zahraničnej politiky SR, politických, bezpečnostných, ekonomických a globálnych záujmov, ako aj od dosiahnutého stupňa vojenskej spolupráce: 

- do 6/2003 otvoriť ÚPO v Rige a Kodani,
- v roku 2004 otvoriť ÚPO v Ottawe a posúdiť možnosti otvorenia ÚPO v Aténach, 
- do roku 2005 posúdiť možnosti otvorenia ÚPO v Tel Avive a v Taškente alebo v Almaty,
- posúdiť s tým súvisiace zmeny priakreditácií ako to uvádza tabuľka 2.

II.4.  Perspektíva budovania siete policajných pridelencov SR

Úrad medzinárodnej policajnej spolupráce v spolupráci s Úradom kriminálnej polície Prezídia Policajného zboru prehodnotil súčasne platnú koncepciu efektívneho rozmiestnenia styčných dôstojníkov na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí a navrhuje prioritne vyslať policajného pridelenca na ZÚ SR v Belehrade a na ZÚ SR v Bukurešti. Vysoký počet trestných činov páchaných občanmi bývalej Juhoslávie a občanmi Rumunska, respektíve občanmi z oblasti Balkánu v Slovenskej republike, si bude vyžadovať užšiu medzinárodnú policajnú spoluprácu ako na bilaterálnej úrovni, tak i na úrovni bežnej operatívnej spolupráce policajných zložiek zainteresovaných strán. Navrhované krajiny sú dôležitým uzlom Balkán-stredná Európa-štáty Európskej únie.
Plán rozmiestnenia policajných pridelencov:
	- rok 2004 – pri ZÚ SR Belehrad a Bukurešť,
- rok 2005 – pri ZÚ SR Berlín a Rím,
- rok 2006 – pri ZÚ SR Paríž a Štokholm.

	Po vstupe SR do EÚ, Úrad medzinárodnej policajnej spolupráce predpokladá širšie využitie policajných styčných dôstojníkov krajín EÚ.

II.5. Perspektívna sieť ZÚ SR v zahraničí v r. 2004 (r. 2005):

•	Veľvyslanectvá SR: celkom 57 (r. 2005 – celkom 58)  a v týchto hlavných mestách:
•	Európa: Ankara, Atény, Belehrad, Berlín, Bern, Brusel, Budapešť, Bukurešť, Dublin, Haag, Helsinky, Kodaň, Kyjev, Lisabon, Londýn, Luxemburg (otvorenie r. 2005), Ľubľana, Madrid, Minsk, Moskva,  Nikózia, Oslo, Paríž, Praha, Riga, Rím, Sarajevo, Sofia, Štokholm, Varšava, Vatikán, Viedeň, Záhreb;
•	Amerika: Brazília, Buenos Aires, Havana, Mexiko, Ottawa, Washington;
•	Ázia, Afrika, Austrália: Abuja, Astana, Bagdad, Bangkok, Canberra, Damašek, Dillí, Jakarta, Káhira, Kuvajt, Nairobi, Peking, Pretória, Rabat (otvorenie r. 2005), Soul, Taškent, Teherán, Tel Aviv, Tokio, Tripolis (uzatvorenie r. 2005); 

•	 Generálne konzuláty SR: celkom 10 a v týchto mestách: Békešská Čaba, Brno, Šanghaj, Istanbul, Krakov, Los Angeles, Mníchov, New York, Petrohrad, Užhorod;

•	 Stále misie SR: celkom 8 a pri týchto medzinárodných organizáciách: SM pri OSN v New Yorku, SM pri OSN vo Viedni, SM pri OSN v Ženeve, SM pri OBSE vo Viedni, SM pri RE v Štrasburgu, M pri ES v Bruseli, M pri NATO/ZEÚ v Bruseli a M pri OECD v Paríži;

•	 Celkom by sieť ZÚ SR v zahraničí v r. 2004 tvorilo 74 veľvyslanectiev, generálnych konzulátov a stálych misií/misií (r. 2005 – 75). 

II.6. Perspektívna sieť SI v zahraničí v r. 2004:

MZV SR buduje od r. 1993 sieť slovenských inštitútov (SI) v zahraničí s cieľom vytvoriť bázu pre prezentáciu SR a jeho krokov v oblasti zahranično-politickej, ekonomickej a kultúrnej. V prvej fáze vznikli SI na základe delenia majetku ČSFR z pôvodných kultúrnych a informačných stredísk v krajinách, kde boli vhodné materiálne podmienky. Na základe koncepcie SI v zahraničí z apríla 1999, ktorú schválilo vedenie MZV, sa utlmila činnosť SI v Sofii a Bukurešti a v zmysle zahranično-politických priorít sa otvorili SI v dôležitých krajinách EÚ - v r. 1994 vo Viedni a v r. 1997 v Berlíne. Činnosť SI v Berlíne sa po dočasnom utlmení obnovila v januári 2000. S predstihom voči koncepcii sa v apríli r. 2000 podarilo zriadiť v poradí tretí SI v krajine EÚ, a to pri ZÚ v Ríme. Od januára r. 2001 začal svoju činnosť SI v Paríži. SI Berlín, ktorý fungoval od r. 1997 ako v poradí druhý SI v Európskej únii, sa v máji 2001 presťahoval do nových priestorov v strede mesta.
V súčasnosti funguje sieť ôsmich SI (Berlín, Budapešť, Moskva, Paríž, Praha, Rím, Varšava, Viedeň). Ďalšie dva SI (Bukurešť, Sofia) majú dočasne utlmenú činnosť, ktorá je však čiastočne suplovaná zvýšenými prezentačnými aktivitami ZÚ SR v týchto krajinách. Personálne obsadenie SI je 8 systemizovaných miest diplomatov, 5 administratívno-technického personálu (hospodári), zmluvné sily - 3,5, a miestne sily - 19. Rozpočet na rok 2003 - cca 39 mil. Sk, z toho nájomné cca 22 mil. Sk.
Hlavným cieľom SI je prezentácia SR v jednote jeho politických, historických, kultúrnych a prírodných reálií, vrátane prezentácie regiónov, podnikateľských subjektov a možností cestovného ruchu s cieľom zvýšiť informovanosť o SR v súvislosti s hlavnými zahranično-politickými prioritami SR pri vstupe do  EÚ a NATO. Poslaním SI je vlastnou formou dopĺňať klasické diplomatické aktivity pri realizácii zámerov zahraničnej politiky SR. Faktorom, ktorý limituje činnosť SI v zahraničí, je ich nedostatočná personálna a finančná vybavenosť. 

	V súlade s prioritami zahraničnej politiky SR je potrebné pripraviť podmienky pre rozbehnutie činnosti SI pri ZU Londýn a SM (resp. ZU) Brusel. Navrhované riešenie v počiatočnom období nebude vyžadovať finančné prostriedky na umiestnenie, resp. vyslanie pracovníkov, okrem čiastočného navýšenia rozpočtu uvedených ZU na kultúrno-prezentačné aktivity. V strednodobej perspektíve je treba zamerať pozornosť na vytvorenie základných predpokladov pre otvorenie SI  v New Yorku.

III.  Záver 

Súčasnú sieť ZÚ SR v zahraničí, i napriek pretrvávaniu niektorých disproporcií a napätému financovaniu, možno označiť za efektívnu a schopnú realizovať na vysokej profesionálnej úrovni zahranično-politické záujmy SR.

Zvyšujúce sa nároky na všetky zložky slovenskej zahraničnej služby v novom medzinárodnom integračnom kontexte, intenzívnejšia komunikácia s centrálami EÚ, NATO, OECD a hlavnými mestami ich členských krajín, presadzovanie obchodno-ekonomických a ďalších záujmov SR vo svete vyžadujú aj primerané investície do ľudských zdrojov a do materiálno-technickej bázy zahraničnej služby. Zvyšovanie týchto investícií je objektívnou nutnosťou. Podobne ako všade vo vyspelých krajinách, výdavky na zahraničnú službu je potrebné vnímať ako investície s vysokou návratnosťou a nevyhnutný predpoklad  presadzovania základných životných záujmov štátu.

Príloha č.1

     Prehľad ZÚ SR v zahraničí a nehnuteľností, v ktorých sú umiestnené zastupiteľské úrady SR:
Vysvetlivky:
ZÚ - budova/kancelárie ZÚ
R - rezidencia veľvyslanca
B - byty

Č.	Názov	ŠS	VS	OBEO	PO	PP	Majetok	Prenájom	
01.	Abu Dhabi	2	1,5					všetko	
02.	Alžír	2	1,5				ZÚ, B	R	
03.	Ankara	5	1,5	1	1		ZÚ, B	R,B	
04.	Atény	4	3,5	1			všetko		
05.	Bagdad	2	1					všetko	
06.	Bangkok	3	0,5	1				všetko	
07.	Belehrad	7	5	1	2		všetko		
08.	Berlín	9	11	2	2		R, B	ZÚ	
09.	Bern	4	3	1			R	ZÚ, B	
10.	Bonn	2	4				ZÚ, B	R,B	
11.	Brasília	3	1,5				všetko		
12.	Brusel	4	4,5	1	1		ZÚ	R,B	
13.	Budapešť	9	8	2	2	1	všetko		
14.	Buenos Aires	3	1	1			všetko		
15.	Bukurešť	4	3,5	1	1		všetko		
16.	Canberra	3	2,5	1			všetko		
17.	Damašek	2	2	1				všetko	
18.	Dillí	5	2	1	1		všetko		
19.	Djakarta	3	2	1			všetko		
20.	Dublin	3	2	-				všetko	
21.	Haag	6	3	1		1	ZÚ,B	R,B	
22.	Hanoj	2	2,5	1				všetko	
23	Harare	2	2	1			všetko		
24	Havana	2	2	-				všetko	
25	Helsinki	4	3	1			ZÚ,R	B 1x	
26.	Káhira	3	2	1	1		ZÚ	R, B	
27.	Kodaň	4	3	1			všetko		
28.	Kuala Lumpur	3	2	-				všetko	
29.	Kyjev	9,5	8	1	3	1		všetko	
30.	Lagos/Abudja	3	2	-				všetko	
31.	Lima	3	1	-			ZÚ, B	R	
32.	Lisabon	3	2,5	1			R, B	ZÚ, B	
33.	Londýn	8	6,5	1	2		všetko		
34.	Ľubľana	3	4	1			ZÚ, B	R,B	
35.	Madrid	6	3	1	1		ZÚ, B 	R, B 2x	
36.	Mexiko	2	3	1			všetko		
37.	Minsk	3	2	1				všetko	
38.	Moskva	14	15,25	4+2	3		všetko		
39.	Nairobi	2	2	-			všetko		
40.	Nikózia	2	1,5	-				všetko	
41.	Oslo	3	3	1			R,B	ZÚ	
42.	Ottawa	5	3,5	1			všetko		
43.	Paríž+SI	11	9,5	1	2		všetko		
44.	Peking	5	3,5	1	1		všetko		
45.	Praha	11	8	1	2		R	ZÚ, B	
46.	Pretória	3	1,5	1			všetko		
47.	Riga	3	2	1				všetko	
48.	Rím	7	9	1	1		všetko		
49.	Santiago/Chile	2	2	-				všetko	
50.	Sofia	5	2,5	1			všetko		
51.	Soul	2	2	1			ZÚ, B	R	
52.	Štokholm	3	3	1				všetko	
53.	Taškent	2	1,5	1				všetko	
54.	Teherán	2	1,5	1				všetko	
55.	Tel Aviv	4	2	1			ZÚ	R	
56.	Tokio	3	2	1			B 4x	ZÚ.R	
57.	Tripolis	2	1,5	-				všetko	
58.	Varšava	7	6	1	2		R, B	ZÚ	
59.	Vatikán	2	2,5	-			všetko		
60.	Viedeň	10	13	1	2	1	všetko	B 1x	
61.	Washington	11	9,5		2		R, B 1x	ZÚ, B	
62.	Záhreb	5	3	1	1		ZÚ, B	R, B 2x	
63.	M Brusel EÚ	42	17	-			ZÚ, R	B	
64.	M Brusel NATO	10	6					všetko	
65.	SM New York	9	5,5	-			R	ZÚ, B	
66.	SM Paríž OECD	6	3,25	-			ZÚ, B	B	
67.	SM Štrasburg	5	4	-			ZÚ, R	B	
68.	SM Viedeň OBSE	5	3,5	-			všetko	R	
69.	SM Viedeň OSN	4	3	-			všetko		
70.	SM Ženeva	7	9	2			všetko		
71.	GK Békešská Čaba	2	1	-				všetko	
72.	GK Brno	2	3	-			ZÚ, R	B	
73.	GK Istanbul	2	2	-				všetko	
74.	GK Mníchov	4	2,5	1			ZÚ, B		
75.	GK Petrohrad	3	2				ZÚ, R	B	
76.	GK Užhorod	5,5	4	1			ZÚ, B	B	
77.	SI Berlín	1	2				B	SI	
78.	SI Budapešť	1	1	-			B	SI	
79.	SI Moskva	1	0				všetko		
80.	SI Praha	2	0	-				všetko	
81.	SI Varšava	1	2	-			B	SI	
82.	SI Viedeň	1	2,5	-			B	SI	
83.	Moskva OTS	0	9,5				všetko		
84.	Moskva SD	0	11,5	-			všetko		
85.	OBEO Padova			1			ZÚ		
86.	OBEO New York			1			ZÚ		
87.	OBEO Rio de Jan.			1					

Príloha č.2
							       	
Súčasný stav siete ÚPO  	
	Zriadený ÚPO 
pri ZÚ SR 	Funkčná priakreditácia	Priakreditácia v riešení	Predpokladaná zmena	
1.	Praha	-		-	
2.	Washington	Kanada		bod 23.	
3.	Brusel	Holandsko
Luxembursko		-	
4.	Londýn	Dánsko
Nórsko		bod 21.	
5.	Káhira	-	SAE
Jemen	v r. 2003 priakreditovať do SAE 
v r. 2003 priakreditovať do Jemenu 	
6.	Varšava	Lotyšsko		bod 22. 	
		Litva			
		Estónsko			
7.	Berlín	Fínsko			
		Švédsko		bod 21.	
8.	Budapešť	-		-	
9.	Madrid	-		-	
10.	Paríž	Portugalsko		-	
11.	Rím	Slovinsko		zvážiť priakreditáciu do Slovinska z iného štátu (Maďarsko, Rakúsko)	
12.	Moskva	-		v r. 2003 obnoviť priakreditáciu  PO pre všetky členské  štáty SNŠ 	
13.	Peking	Vietnam
Južná Kórea
Thajsko		-	
14.	India	Malajzia 
Indonézia		 priakreditovať do Nepálu 	
15.	Kyjev	-		-	
16.	Ankara	-	Irán	v r. 2003 priakreditovať do Iránu	
17.	Viedeň	Švajčiarsko 		-	
18.	Belehrad	-		priakreditovať do Macedónska 	
19.	Bukurešť	Bulharsko 
Moldavsko		-	
20.	Záhreb	Bosna a Hercegovina		-	
Celkom 	
	20 	21 	3 	9	

Perspektíva rozvoja siete ÚPO a zmeny priakreditácií	
	Zriadenie úradu PO	Termín	Zmena priakreditácie	
21.	Kodaň	v riešení - 6/2003	priakreditovať do Nórska a Švédska	
22.	Riga	v riešení - 6/2003	priakreditovať do Litvy, Estónska a Fínska	
23. 	Ottawa 	2004	zrušiť priakreditáciu z Washingtonu	
24. 	Atény	2004	   zvážiť možnosti priakreditácií v regióne	
25.	Tel Aviv	2005	   zvážiť možnosti priakreditácií v regióne	
26.	Taškent  (Almaty)	2005	   zvážiť možnosti priakreditácií v regióne	

Príloha č. 3        

Vyčíslený nárok na zriadenie ZÚ Kuvajt, Astana, Sarajevo, GK Šanghaj, GK Los Angeles

1/	MZDOVÉ VÝDAVKY (kategória 610)
	pri systemizácii –	Kuvajt - 2 vyslaní pracovníci, 1 zmluvná sila, 2 miestne sily 
				Astana - 2 vyslaní pracovníci, 1,5 zmluvné sily, 3 miestne sily 
Sarajevo - 2 vyslaní pracovníci, 1,5 zmluvné sily, 1 miestna sila
GK Šanghaj - 1 vyslaní pracovníci, 1 zmluvná sila, 2 miestne sily
GK Los Angeles - 2 vyslaní pracovníci, 1,5 zmluvné sily, 1 miestna sila
Spolu			- 9 vyslaní pracovníci , 6,5 zmluvných síl, 9 miestnych síl

Kuvajt			- 3.400 tis. Sk 
Astana			- 3.380 tis. Sk
Sarajevo		- 3.730 tis. Sk
GK Šanghaj		- 2.300 tis. Sk
GK Los Angeles	- 3.830 tis. Sk

Spolu			- 16.640 tis. Sk

2/	ODVODY POISTNÉHO (kategória 620)

Kuvajt			- 119 tis. Sk 
Astana			- 128 tis. Sk
Sarajevo		- 128 tis. Sk
GK Šanghaj		-   76 tis. Sk
GK Los Angeles	- 128 tis. Sk

Spolu			- 578 tis. Sk

3/	TOVARY A SLUŽBY (kategória 630)

Kuvajt 		– 5.200 tis. Sk
Astana 		– 1.200 tis. Sk
Sarajevo 		– 4.900 tis. Sk
GK Šanghaj		– 4.150 tis. Sk 
GK Los Angeles 	– 7.650 tis. Sk

Spolu 			– 22.850 tis. Sk

4/	PREVODY  (kategória 640)

	Spolu			- 0

Vyčíslená úspora zrušením ZÚ Abu Dhabí, Alžír, Santiago, Hanoj a KÚ Kuvajt 

1/	MZDOVÉ VÝDAVKY (kategória 610)
pri systemizácii –	Abu Dhabí - 2 vyslaní pracovníci, 1,5 zmluvné sily, 2 miestne sily 
				Alžír - 2 vyslaní pracovníci, 1,5 zmluvné sily, 3 miestne sily 
Santiago - 2 vyslaní pracovníci, 2 zmluvné sily, 3 miestne sily
Hanoj - 3 vyslaní pracovníci, 1,5 zmluvné sily, 4 miestne sily
				KÚ Kuvajt – 0 (pracovník na ZPC)

Spolu			- 9 vyslaní pracovníci , 6,5 zmluvných síl, 12 miestnych síl

Abu Dhabí 	– 3.972 tis. Sk
Alžír 		– 3.912 tis. Sk
Santiago 	– 4.692 tis. Sk
Hanoj 		– 4.908 tis. Sk

Spolu 		– 17.484 tis. Sk

2/	ODVODY POISTNÉHO (kategória 620)

Abu Dhabí 	– 140 tis. Sk
Alžír 		– 137 tis. Sk
Santiago 	– 165 tis. Sk
Hanoj 		– 172 tis. Sk

Spolu 		– 614 tis. Sk

3/	TOVARY A SLUŽBY (kategória 630)

Abu Dhabí 	- 6.817 tis. Sk
Alžír 		– 2.462 tis. Sk
Santiago 	– 3.267 tis. Sk
Hanoj 		– 7.958 tis. Sk
Kuvajt 	– 1.546 tis. Sk

Spolu 		– 22.050 tis. Sk

4/	PREVODY  (kategória 640)

	Spolu			- 0

FINANČNÝ DOPAD ZO ZRIADENIA ÚRADOV  
v tis. Sk

	610	620	630	S p o l u	

Nárok na zriadenie ZÚ Kuvajt, Astana, Sarajevo, GK Šanghaj, Los Angeles

16.640	

578	

22.850	

40.068	

Zrušenie ZÚ Abu Dhabí, Alžír, Santiago, Hanoj, dočasný KÚ Kuvajt

-17.484	

-614	

-22.050	

- 40.148	
S p o l u
	- 844	- 36	800
	- 80	

Počet zamestnancov (vyslaných a zmluvných síl) zostane nezmenený, nie je potrebná úprava limitu počtu zamestnancov MZV SR.

Výška výdavkov pre novozriadené úrady je orientačná, nakoľko pre tieto krajiny nie sú doposiaľ stanovené platové relácie (okrem ZÚ Kuvajt a Los Angeles) a ostatné výdavky boli stanovené na základe dostupných štatistík.

Rekapitulácia

Návrh na zrušenie úradov								  tis. Sk
	počet zamestnancov
(V+ZS+MS)	

610	

620	

630	

640	

výdavky	
Kuvajt, dočasný KÚ				1 560	0	1 546	
Abu Dhabí	2 + 1,5 + 2	3 972	140	6 817	0	10 929	
Alžír	2 + 1,5 + 3	3 912	137	2 462	0	6 511	
Santiago	2 + 2 + 3	4 692	165	3 267	0	8 124	
Hanoj	3 + 1,5 + 4	4 908	172	7 958	0	13 038	
	9 + 6,5 + 12	17 484	614	22 050	0	40 148	

Návrh na zriadenie nových úradov							  tis. Sk
	počet zamestnancov
(V+ZS+MS)	

610	

620	

630	

640	

výdavky	
Kuvajt, 	2 + 1 + 2	3 400	119	5 100	0	8 619	
Astana	2 + 1,5 + 3	3 380	128	1 200	0	4 708	
GK Hongkong	1 + 1 + 2	2 300	76	4 150	0	6 526	
GK Los Angeles	2 + 1,5 + 1	3 830	128	7 500	0	11 458	
Sarajevo	2 + 1,5 + 1	3 730	128	4 900	0	8 758	
	9 + 6,5 + 9	16 640	578	22 850	0	40 068	

Dopad zo zriadenia úradov
				    zvýš. požiadavky
610	- 844	
620	- 36	
630	800	
spolu	- 80	
počet zamestnancov - vplyv na systemizáciu	
0	
miestne sily	- 3