Postup

pri transformácii Železničnej spoločnosti, a.s. a následnej privatizácii majetkovej účasti štátu na podnikaní železničnej spoločnosti prevádzkujúcej nákladnú prepravu

	

	Proces transformácie a reštrukturalizácie majetku Železníc Slovenskej republiky (ďalej len „ŽSR“)  sa neskončil založením a vznikom akciovej spoločnosti Železničná spoločnosť, a.s. (ďalej len „ŽS, a.s.“). Samotný transformačný projekt schválený vládou SR (uznesenie vlády SR č. 830/2000) predpokladá pokračovanie transformačného procesu. Jednou z alternatív je rozdelenie ŽS, a.s. na dve spoločnosti (osobná preprava, nákladná preprava). 
	
	K úvahám o rozdelení ŽS, a.s. na dve spoločnosti prevádzkujúce osobnú a nákladnú prepravu vedú dva základné dôvody. Po prvé je to diametrálne odlišná filozofia podnikania v nákladnej a osobnej preprave, ako dvoch základných predmetov podnikania. Nákladná preprava je orientovaná na profit, pričom osobná preprava je orientovaná ako verejná služba, pričom z dlhodobého hľadiska dochádza ku krížovému financovaniu osobnej prepravy (prevádzka, investície). Druhým základným dôvodom je súčasný vzťah so štátom. Osobná preprava je absolútne prepojená na štátny rozpočet, a samotný štát určuje a reguluje cenu cestovného a taktiež to, koľko zo štátneho rozpočtu vyčlení na osobnú prepravu (VVZ, investície). Nákladná preprava, až na poplatok za použitie železničnej dopravnej cesty, je nezávislou na štáte.
		
	V tomto zmysle je už dnes potrebné zadefinovať ďalšie smerovanie ŽS, a.s., nielen po stránke pôsobenia na trhu v nákladnej a osobnej preprave, ale aj po stránke ďalšieho organizačného usporiadania. Pri hľadaní optimálneho organizačného usporiadania spoločnosti je potrebné vziať do úvahy v súčasnosti prebiehajúce transformácie železničných podnikov v Európe, kde v podstate každá krajina má iným spôsobom riešené vnútorné organizačné usporiadanie železnice a ich naviazanie na verejné financie. To znamená, že v Európe dnes neexistujú dve rovnaké usporiadania národného železničného systému. Z formálneho hľadiska ide o štátne organizácie, holdingové usporiadanie, dcérske spoločnosti alebo akciové spoločnosti so 100 % účasťou štátu alebo významným vplyvom štátu. Na základe súčasných zámerov vlády SR v transformácii spoločností vo vlastníctve štátu, a taktiež v zmysle parlamentom schváleného zákona  č. 564/2003 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 173/1993 Z.z. o niektorých náhradách v súvislosti s prevodom majetku štátu na iné osoby, je ŽS, a.s. pripravená na ďalšiu transformáciu a privatizáciu.         
	
	Základné východiská ekonomických modelov samostatných spoločností pre osobnú a nákladnú dopravu vrátane nákladov, výnosov, výkazov ziskov a strát, súvah a cash-flow je obsiahnutý v materiály Komplexný model samostatných spoločností pre osobnú a nákladnú dopravu.

	Predmetom tejto analýzy je posúdenie procesu rozdelenia ŽS, a.s. na dve novovzniknuté akciové spoločnosti.

	Vychádzame pritom z nasledujúcich skutočností:

- že v súčasnosti je účinný zákon č. 259/2001 Z.z. o Železničnej spoločnosti, a. s., a o zmene a doplnení zákona NR SR č. 258/1993 Z.z. o Železniciach Slovenskej republiky v znení zákona č. 152/1997 Z.z. (ďalej len „zákon č. 259/2001 Z.z. o Železničnej spoločnosti, a. s.“), ktorým bola zriadená ŽS, a.s. ako právnická osoba sui generis,

- že na rozdiel od ŽSR, ktoré nevlastnia ale spravujú majetok štátu, akciová spoločnosť  ŽS, a.s. vlastní odčlenený majetok štátu ako nepeňažný vklad majetkovej substancie (DŽKV, DOP, DNP ....) do základného imania,

- že 100% vlastníkom akcií ŽS, a.s. je štát, pričom práva akcionára v mene štátu vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (ďalej len „MDPaT SR“), 

- že sa predpokladá rozdelenie majetku terajšej akciovej spoločnosti tak, že jedna časť rozdeleného majetku bude tvoriť základné imanie novej samostatnej akciovej spoločnosti, ktorá bude určená na vykonávanie dopravných a obchodných činností v osobnej preprave a že druhá časť rozdeleného majetku bude tvoriť základné imanie druhej novej samostatnej akciovej spoločnosti, ktorá bude určená na vykonávanie dopravných a obchodných činností v nákladnej preprave,

- že do základného imania novovzniknutej Železničnej osobnej prepravy, akciovej spoločnosti (ďalej len „ŽOP, a.s.“) prejde rozdelením imanie zanikajúcej ŽS, a.s., ktoré teraz slúži najmä okruhom činností vykonávaných v divízii osobnej prepravy,

- že do základného imania novovzniknutej Železničnej spoločnosti Cargo, akciovej spoločnosti (ďalej len „ŽS Cargo, a.s.“)  prejde rozdelením imanie zanikajúcej ŽS, a.s., ktoré teraz slúži najmä okruhom činností vykonávaných v divízii nákladnej prepravy a v divízii železničných koľajových vozidiel,

- že 100% vlastníkom novovzniknutých železničných akciových spoločností bude štát, pričom práva akcionára v mene štátu bude vykonávať MDPaT SR,

- že v nadväznosti na rozdelenie ŽS, a.s. sa predpokladá časť akcií štátu v novovzniknutej ŽS Cargo, a. s. privatizovať. 

	V daných súvislostiach bol posudzovaný spôsob rozdelenia ŽS, a.s. v zmysle zadania, pričom sa berie na zreteľ, viaceré osobitosti, ktoré sú podmienené charakterom, povahou a účelovým určením predmetného majetku ako aj predmetnými činnosťami. Ide najmä o nasledovné osobitosti:

1.1.

	Terajšia ŽS, a.s. bola zriadená osobitným zákonom - zákonom č. 259/2001 Z.z. o Železničnej spoločnosti, a. s.. Ako už bolo povedané, jej zakladateľom bol štát, ktorý v súčasnosti vlastní 100% akcií. Výkon akcionárskych práv je zverený do pôsobnosti MDPaT SR.

	Vznik dvoch nových akciových spoločností v procese rozdelenia ŽS, a.s. bude znamenať zároveň zánik existencie doterajšej spoločnosti ŽS, a.s.. Okrem dopravných a obchodných činností v rámci predmetu podnikania novovzniknutých akciových spoločností s vlastným majetkom bude popri nich existovať organizácia ŽSR, predmetom činnosti ktorej zostáva správa a prevádzka železničnej dopravnej cesty vo vlastníctve štátu s výnimkou regionálnej dopravnej cesty zverenej do správy iným subjektom (samosprávnym krajom).

	V procese rozdelenia ŽS, a.s. na dva samostatné subjekty bude nevyhnutné vykonať projekciu súboru rôznorodých vzájomných vzťahov novovzniknutých akciových spoločností navzájom ako aj projekciu vzťahov týkajúcich sa užívania a prístupu na železničnú dopravnú cestu. Inými slovami povedané, ide aj o to, aby prístup na dopravnú cestu bol založený na obojstrannej ekonomickej výhodnosti, aby bol právne vyvážený a garantovaný a v neposlednom rade aby umožňoval realizovať všeobecnú zodpovednosť štátu za rozvoj a prevádzkovanie železničnej infraštruktúry. Projekcia týchto vzťahov sa musí verifikovať v praxi, pričom výsledky sa zohľadnia v modeloch prevádzkovania železničnej dopravnej cesty vo väzbách na ŽOP, a.s. a ŽS Cargo, a.s. resp. voči ďalším subjektom, ktoré sa dostanú na trh v rámci železničnej dopravy.
	Osobitná pozornosť sa pritom musí venovať súladu prijatých riešení s legislatívou Európskej únie.

	S ohľadom na doterajšie skúsenosti a poznatky z transformácie a reštrukturalizácie  ŽSR možno konštatovať, že sa jedná o proces mimoriadne časovo, právne a ekonomicky náročný.

	V daných súvislostiach a nadväznostiach sa javí ako nevyhnutné upraviť  založenie a právne pomery dvoch novovzniknutých akciových spoločností podľa osobitných predpisov. Vychádzame pritom zo skutočností, že v súlade s § 2 ods. 2 zákona č. 259/2001 Z.z. o Železničnej spoločnosti, a. s. sa založenie, vznik, postavenie a právne pomery doterajšej Železničnej spoločnosti, a.s. spravujú Obchodným zákonníkom, pokiaľ uvedený zákon neustanovuje inak. Použitie ustanovení zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 92/1991 Zb.“) je podľa § 2 ods. 3 druhá veta zákona č. 259/2001 Z.z. o Železničnej spoločnosti, a. s. vylúčené. Využitie vyššieuvedeného právneho rámca dáva v rámci štandardných postupov možnosti koncentrovane, z jedného centra riadiť celý proces rozdelenia doterajšej akciovej spoločnosti, vrátane možnosti určenia zodpovednosti za  priebeh tohto náročného procesu.

1.2.

	Ako už bolo naznačené, rozdelením spoločnosti na dve nové spoločnosti sa stane aktuálna privatizácia okruhov činností spadajúcich pod nákladnú prepravu. Na prevod majetkovej účasti štátu na podnikaní ŽS Cargo, a.s. sa vzťahujú predpisy o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby (zákon č. 92/1991 Zb.). 

	Tento proces by sa mohol realizovať niekoľkými spôsobmi, z ktorých spomenieme najmä:

- predaj časti majetkovej účasti štátu (akcií z portfólia štátu) ako akcionára spoločnosti strategickým investorom,

- zvyšovanie, resp. znižovanie základného imania spoločnosti,

- založenie dcérskej spoločnosti z majetku spoločnosti a následný predaj majetkovej účasti a pod.,

	Spoločným menovateľom vyššie uvedených postupov by malo byť ich cieľové zameranie na to, aby sa získané prostriedky z privatizácie účelovo použili na sanáciu dlhovej služby a v menšej miere nákladov rozdelenia ŽS, a.s. (napr. právne služby, odmena znalcovi, spracovanie pilotných projektov,  správne poplatky, odmena notára, registrácia akcií v centrálnom depozitári cenných papierov a pod.).

	Z doterajších skúseností z transformácie je zrejmé, že aj v prípade rozdelenia ŽS, a.s. sa stane nevyhnutným, aby sa na základe získaných poznatkov vykonali určité korekcie, za ktoré bude nevyhnutné aj zobrať príslušný diel zodpovednosti.

	S ohľadom na výkon práv akcionára zverený do pôsobnosti MDPaT SR,  je tým daný aj subjekt zodpovednosti. 

	MDPaT SR za účelom úspešného zvládnutia procesu privatizácie vyberie vo výberovom konaní poradcu. Poradca pripraví detailný proces postup,  o ktorom bude vláda SR informovaná prostredníctvom materiálu Koncepcia privatizácie ŽS Cargo, a.s., ktorú predloží MDPaT SR. Nadobúdateľ majetkovej účasti štátu na podnikaní spoločnosti ŽS Cargo, a.s. bude vybraný v medzinárodnom tendri.

1.3.

	Viaceré podmienky  právneho mechanizmu fungovania ŽS, a.s. v porovnaní s platnou právnou úpravou obsiahnutou v  Obchodnom zákonníku či iných právnych  predpisoch je nanajvýš osobité. Ako príklad uvádzame napr. konštrukciu vecného bremena pre neusporiadaný nehnuteľný majetok, ktorý je využívaný v okruhu dopravných a obchodných činností, niektoré kompetencie orgánov spoločností, nevyhnutnosť zákonného vyjadrenia pôsobnosti MDPaT SR,  ktoré neumožňuje platný právny režim akciovej spoločnosti podľa Obchodného zákonníka, úprava zákonného prechodu režimu licencií a povolení, intertemporálne ustanovenia ako aj viacero ďalších špecificky poňatých otázok.

	Projekcia vyššie spomínaných osobitostí do mechanizmu fungovania novovzniknutých akciových spoločností umocňuje nevyhnutnosť viacerých originálnych riešení. Ich fixácia v štandardných právnych formách vytvorí nevyhnutnú legislatívnu bázu pre založenie a fungovanie nových subjektov ako aj bázu pre ich privatizáciu.