Informácia
o riešení a vývoji situácie v Dunajskej komisii pri zabezpečovaní plavebných podmienok na spoločnom slovensko-maďarskom úseku Dunaja Sap – ústie Ipľa

	Vláda Slovenskej republiky na zasadnutí dňa 9. apríla 2008 schválila doterajší postup Slovenskej republiky v Dunajskej komisii (ďalej „DK“) vo veci zabezpečovania plavebných podmienok na spoločnom slovensko-maďarskom úseku Dunaja od Sapu po ústie Ipľa (rkm 1810 – 1708 Dunaja). Materiál predložili minister životného prostredia SR spolu s ministrom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. V tejto súvislosti vláda SR uložila (uznesenie č. 222/2008) predstaviteľovi Slovenskej republiky v DK a splnomocnencovi vlády SR pre výstavbu a prevádzku Sústavy vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros (ďalej „SVD G/N“) predložiť do 31. decembra 2008 na rokovanie vlády informáciu o riešení a vývoji situácie v Dunajskej komisii (bod B.1.). Táto funguje na báze Dohovoru o režime plavby na Dunaji (Belehrad, 18. august 1948, ďalej „Belehradský dohovor“). 

Podnet na posúdenie možnosti zapojenia Dunajskej komisie do riešenia problému na spoločnom slovensko-maďarskom úseku Dunaja od Sapu po ústie Ipľa vzišiel z porád, ktoré v roku 2007 inicioval podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny Dušan Čaplovič v súvislosti s celkovou problematikou SVD G/N. Na týchto poradách bol prijatý záver, že SVD G/N predstavuje národno-štátny záujem, ktorému musia štátne orgány SR venovať zvýšenú pozornosť. Na dvojstrannej a mnohostrannej úrovni vrátane v DK a tiež na špecializovaných konferenciách treba pôsobiť na maďarskú stranu, aby boli zabezpečené plavebné podmienky na spoločnom slovensko-maďarskom úseku Dunaja Sap - ústie Ipľa v súlade so zámermi sledovanými výstavbou SVD G/N. Problém spočíva v tom, že Slovenská republika od roku 1992 prispieva väčším podielom financií a aj stavebných prác na zabezpečovaní plavebných podmienok na spoločnom slovensko-maďarskom úseku Dunaja. Tieto práce so sebou prinášajú aj ďalšie negatívne dôsledky, predovšetkým na oblasť životného prostredia. Regulačné práce by nebolo potrebné realizovať, ak by došlo k vzdutiu hladiny Dunaja vodným dielom Nagymaros, čo je cieľom Zmluvy medzi ČSSR a MĽR o výstavbe a prevádzke Sústavy vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros (Budapešť, 16. september 1977).

V priebehu roku 2008 zorganizovali splnomocnenec vlády Slovenskej republiky pre výstavbu a prevádzku sústavy vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros Gabriel Jenčík (MŽP SR) a predstaviteľ Slovenskej republiky v Dunajskej komisii Ján Varšo (MZV SR) koordinačné porady so zástupcami príslušných rezortov (MDPaT SR, MŽP SR) a zainteresovaných spoločností (ŠPS, SVP š.p., VV, š.p. a VÚVH), na ktorých bol prerokovaný postup delegácie Slovenskej republiky na zasadnutiach orgánov DK. Pri posudzovaní voľby prostriedkov na dosiahnutie strategických zámerov v DK na zlepšenie plavebných podmienok na spoločnom slovensko-maďarskom úseku Dunaja východisko tvorí prezentovanie argumentu o strategickom záujme Slovenska o trvalo udržateľné riešenie tejto otázky vzdutím hladiny Dunaja na spoločnom úseku.

V každom prípade sa ukazuje, že trvalo udržateľné riešenie problému na tomto úseku Dunaja možno dosiahnuť len synergickým pôsobením tlaku na potrebu zlepšovania plavebných podmienok zo strany plavebných spoločností. Slovensko bude tento záujem podporovať na dvojstrannej úrovni (najmä) v rámci slovensko-maďarskej Komisie pre hraničné vody a tiež na mnohostranných úrovniach, t.j. v Dunajskej komisii ako aj v príslušných orgánoch EÚ vo väzbe na projekty o vnútrozemských vodných cestách a v rámci EHK OSN, ktorá pripravuje medzinárodné dohovory v oblasti vnútrozemskej medzinárodnej dopravy. 

x x x x x

Slovenská republika na zasadaniach orgánov DK v roku 2008 opakovane pripomínala problém plavebných podmienok na spoločnom slovensko-maďarskom úseku Dunaja Sap - ústie Ipľa a upozorňovala na možné hrozby, ktoré zo súčasného stavu vyplývajú. Podľa Slovenska trvalo udržateľné riešenie splavnosti na tomto úseku Dunaja je možno zabezpečiť na princípe vzdutia hladiny vody Dunaja pod Gabčíkovom. To predpokladalo vybudovanie nagymarošského vodného diela podľa československo-maďarskej zmluvy z roku 1977. Súčasný stav, ktorý je založený na nutnosti udržiavať plavebnú dráhu jej neustálou úpravou, nie je akceptovateľný ani trvale udržateľný. Navyše, Slovensko znáša rozhodujúcu časť finančných nákladov spojených s  týmito prácami, ktoré by nebolo nutné vykonávať, pokiaľ by sa uplatňovala zmluva z roku 1977. 

Proti tomuto postupu SR delegácia Maďarskej republiky na zasadnutiach DK argumentuje, že riešenie otázky plavby na tomto slovensko-maďarskom úseku Dunaja nepatrí na pôdu DK a považuje ju za dvojstrannú slovensko-maďarskú záležitosť. Právne to odôvodňuje tým, že implementácia rozsudku MSD v Haagu o SVD G/N nie je stále ukončená. Ďalej konštatuje, že pokračuje slovensko-maďarská spolupráca pri zabezpečovaní plavebných podmienok na tomto spoločnom úseku Dunaja v Komisii pre hraničné vody. Maďarsko argumentuje aj tým, že pri zabezpečovaní splavnosti na tomto úseku Dunaja si plní záväzky podľa príslušných dohôd Európskej hospodárskej komisie OSN. Dodáva ešte, že je v kontakte s orgánmi EÚ, ktorej fondy bude možné využiť na zlepšenie plavebných podmienok aj na tomto úseku Dunaja. 

Delegácie ostatných členských štátov DK tento problém vnímajú tiež skôr ako dvojstrannú slovensko-maďarskú záležitosť. Doteraz totiž nie je zaregistrovaná žiadna priama reakcia zo strany tretieho člena DK na slovensko-maďarskú výmenu názorov na túto otázku. Faktom zostáva, že členovia DK nenastoľujú „dvojstranné problémy“ do programu rokovaní DK a obvykle ani neintervenujú v prospech niektorej z dvoch zainteresovaných strán. 
Na druhej strane ani užívatelia plavebnej dráhy (obchodné a turistické lodné spoločnosti) neinformujú o akútnej potrebe zlepšovania plavebných podmienok na tomto úseku Dunaja a tak nie je vyvíjaný reálny tlak na trvalé a udržateľné riešenie súčasného nevyhovujúceho stavu. Pritom je všeobecne známe, že predmetný úsek je splavný v priemernom hydrologickom roku len asi 40% dní. Za ideálny stav sa považuje  v priemerne vodnom roku 95% splavnosť. Ide o všeobecný zámer zlepšovať plavebnú dráhu v zmysle Belehradského dohovoru. Treba si však uvedomiť, že aj na slovenskom úseku je tiež jedna významná plavebná prekážka, ktorou je Starý most v Bratislave (mal by byť o asi 2 m vyšší). Jedno pre plavbu „zlé“ miesto je aj na spoločnom slovensko–rakúskom úseku, kde úžina pri Devíne ohrozuje plavbu z pohľadu plavebnej bezpečnosti. 

x x x x x

	Na 70. plenárnom zasadnutí DK (20.-21. mája 2008) predstaviteľ Slovenskej republiky v DK vyslovil „veľkú nespokojnosť“ so situáciou na spoločnom slovensko-maďarskom úseku Dunaja na úseku Sap - ústie Ipľa. Uviedol, že stav, ktorý vznikol v dôsledku nedobudovania dolného stupňa vodného diela (Nagymaros) si vyžaduje náklady na regulačné úpravu plavebnej dráhy a má aj negatívny dopad na životné prostredie, keďže dochádza k poklesu hladiny podzemnej vody so všetkými s tým súvisiacimi dôsledkami. Podľa Belehradského dohovoru zodpovednosť za stav na tomto úseku Dunaja leží síce na pobrežných štátoch, ale s „ďalším zhoršovaním plavebných podmienok na tomto úseku dôsledky dopadnú na všetkých“. Pripomenul, že pred 70. zasadnutím DK (20.-21. mája 2008) delegácia Slovenskej republiky distribuovala členom DK dokument (DK 129/V-2008 z 20. mája 2008) „Relevantné závery výskumov, ktoré vykonali expertné organizácie Slovenskej republiky o vplyve prírodných podmienok a vykonávanej regulácie koryta Dunaja na úseku od Sapu po ústie Ipľa na morfológiu koryta, hladinový režim a plavebné podmienky“. Slovensko v ňom upozorňuje na potrebu zlepšenia plavebných podmienok na slovensko-maďarskom úseku Dunaja z hľadiska ich trvalej udržateľnosti. Podľa Slovenska trvalé riešenie otázky splavnosti na tomto spoločnom úseku Dunaja je možno zabezpečiť iba na princípe vzdutia hladiny Dunaja.
	Na vystúpenie Slovenska reagoval len zástupca Maďarska na 70. zasadnutí  DK (v bode rôzne). Uviedol, že maďarská strana sa usiluje zabezpečovať plavbu na Dunaji na maďarskom úseku v súlade s právnym systémom EÚ i so záväzkami z medzinárodných dohovorov a to najmä podľa medzinárodného dohovoru „Európska dohoda o hlavných vnútrozemských vodných cestách medzinárodného významu“ a odporúčaní DK. Maďarsko ďalej poverilo vedecko-výskumný Inštitút na ochranu životného prostredia vo vodnom hospodárstve (VITUKI), aby (za prostriedky EÚ) vykonalo prieskum a predložilo návrhy na zlepšenie plavebných podmienok od Sapu po ústie Ipľa. Ďalej uviedol, že súbežne prebiehajú maďarsko-slovenské rokovania na vykonanie rozsudku MSD v Haagu. Hlavne sa však odvoláva na maďarsko-slovenské medzivládne rozhovory zo 6. novembra 2007. Strany sa na nich dohodli, že Strategicko-ekologická expertíza spojená s technickými riešeniami (na vykonanie rozhodnutia MSD v Haagu) sa bude vzťahovať na celý úsek Dunaja v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 2000/60/EC a to najneskôr do 22. decembra 2009. Napokon maďarská strana vyslovila názor, že „problémy, o ktorých hovorí slovenská strana, sa musia riešiť v rámci dvojstranných rozhovorov. Súčasne maďarská strana je pripravená pravidelne informovať Dunajskú komisiu, ktorá je zodpovedná za slobodu plavby na Dunaji, o výsledkoch dvojstranných dohôd a tiež o stave prác, ktoré sú zamerané na zlepšenie plavebných podmienok na Dunaji.“

Na Pracovnej skupine pre technické otázky DK (04.-07.11.2008) delegácia Slovenska vyjadrila poľutovanie nad tým, že zo strany „členských štátov DK (okrem delegácie Maďarska) doteraz nedostala žiadnu reakciu na dané dokumenty. Na tomto zasadnutí zároveň delegácia Slovenskej republiky znova pripomenula členom DK, že je nevyhnutné riešiť problém zlepšenia plavebných podmienok na tomto úseku Dunaja. Naša delegácia konštatovala, že „Slovenská republika doteraz minula množstvo prostriedkov na regulačné práce, ktoré však nezlepšujú plavebné podmienky, ale iba zamedzujú vzniku havarijných situácií na tomto úseku“. V tomto kontexte informovala, že takýto stav je pre nás neprijateľný a „Slovenská republika bude nútená iniciovať obnovenie činnosti riečnej administrácie Rajka-Gönyü alebo postúpiť na Dunajskú komisiu vykonávanie prác, ktoré sú nevyhnutné na tomto úseku Dunaja podľa článku 4 Belehradského dohovoru.“ 

	Na 71. zasadnutí DK (10.-11.12.2008) slovenská delegácia znova upozornila na problémy spojené s udržiavaním splavnosti na slovensko-maďarskom úseku Dunaja od Sapu po ústie Ipľa. Opäť požiadala členské štáty, aby sa vyjadrili k tomuto stavu, ktorý môže viesť k zhoršovaniu podmienok pre plavbu na tomto úseku Dunaja, za čo slovenská strana odmieta niesť zodpovednosť. Slovenská republika upozornila na to, že súčasný stav nie je prijateľný ani trvalo udržateľný. Navyše, rozhodujúca časť finančných nákladov za vykonávané regulačné práce znáša slovenská strana. Slovenská republika opäť vyzvala členské štáty DK, aby sa aktívnejšie zapojili do riešenia problému zlepšenia plavebných podmienok na spoločnom slovensko-maďarskom úseku Dunaja. 

	Maďarská strana na 71. zasadnutí DK zopakovala, že riešenie daného problému je v zmysle záverov dvojstranných rokovaní SR - MR z roku 2006 slovensko-maďarskou záležitosťou. Informovala tiež DK, že v súčasnosti prebieha posudzovanie vplyvu realizovaných alebo pripravovaných projektov v oblasti energetického a plavebného využitia Dunaja na životné prostredie. Štúdia má byť publikovaná do konca roku 2009.

x x x x x

V duchu uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 222/2008 z 9. apríla 2008 bude predstaviteľ Slovenskej republiky v Dunajskej komisii a splnomocnencovi vlády Slovenskej republiky pre výstavbu a prevádzku sústavy vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros v spolupráci s ďalšími zainteresovanými orgánmi a inštitúciami priebežne vyhodnocovať situáciu v Dunajskej komisii a v slovensko-maďarskej Komisii pre hraničné vody v súvislosti s plavebnými podmienkami na slovensko-maďarskom úseku Dunaja. V prípade vzniku nových relevantných skutočností v tejto otázke, iniciatívne predložia vláde Slovenskej republiky informáciu alebo návrhy na ďalší postup.