MINISTERSTVO ZAHRANIČNÝCH VECÍ SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Informácia o stave plnenia medzinárodných zmlúv za rok 2004

O B S A H

I.	Všeobecné hodnotenie stavu plnenia 
medzinárodných zmlúv za rok 2004			str. 2

II.	Stav plnenia medzinárodných zmlúv 
podľa jednotlivých gestorov				str. 3

A.  Ministerstvá						str. 3		

Ministerstvo financií SR				str. 3
Ministerstvo hospodárstva SR			str. 9
Ministerstvo spravodlivosti SR			str. 10
Ministerstvo vnútra SR				str. 12
Ministerstvo výstavby a regionálneho
rozvoja SR						str. 28
Ministerstvo práce, sociálnych vecí		
a rodiny SR						str. 28
Ministerstvo zdravotníctva SR			str. 33
Ministerstvo pôdohospodárstva SR			str. 43
Ministerstvo životného prostredia SR		str. 43
Ministerstvo školstva SR				str. 43
Ministerstvo kultúry SR				str. 48
Ministerstvo dopravy, pôšt 
a telekomunikácií SR					str. 50
Ministerstvo obrany SR				str. 53
Ministerstvo zahraničných vecí SR			str. 55

B. Ostatné ústredné orgány štátnej správy			str. 64

	Úrad pre normalizáciu, metrológiu
	a skúšobníctvo SR					str. 64
		Úrad priemyselného vlastníctva SR			str. 64
		Úrad jadrového dozoru SR				str. 64
		Národný bezpečnostný úrad SR			str. 65

	C. Generálna prokuratúra SR					str. 65

III. 		Záver							str. 66

I. Všeobecné hodnotenie stavu plnenia medzinárodných zmlúv za rok 2004

Medzinárodné zmluvy sú typickou a najviac rozšírenou právnou formou spolupráce medzi štátmi v politickej, bezpečnostnej, ekonomickej, obchodnej, technickej, sociálnej, kultúrnej, humanitárnej a právnej oblasti. V súčasnej dobe sú hlavným prameňom právnej úpravy vzťahov medzi štátmi, tak bilaterálnych, ako plurilaterálnych a multilaterálnych. Poskytujú právny základ pre všestrannú medzinárodnú spoluprácu. 

Kým ešte v polovici minulého storočia bolo všeobecné medzinárodné právo prevažne právom obyčajovým, dnes túto úlohu prevzali univerzálne dohovory, kodifikujúce hlavné odvetvia súčasného medzinárodného práva a jeho najdôležitejšie inštitúty. Zmluvné právo má zväčša technickú a procedurálnu povahu, ale práve s ohľadom na mimoriadnu závažnosť medzinárodných zmlúv patrí k najdôležitejším odvetviam súčasného medzinárodného práva.

Tomuto trendu zodpovedá i záujem Slovenskej republiky o budovanie efektívnej a komplexnej zmluvnej základne. K 31. decembru 2004 bola Slovenská republika viazaná 2852 dvojstrannými zmluvami a 1178 mnohostrannými zmluvami. Väčšina z týchto zmluvných dokumentov bola uzavretá ešte pred vznikom  Slovenskej republiky a na základe článku 153  Ústavy Slovenskej republiky a Vyhlásenia Národnej rady Slovenskej republiky z 3.12.1992 Slovenská republika do týchto zmlúv sukcedovala.

       	Slovenská republika od svojho vzniku dňa 1. januára 1993 aktívne budovala vlastnú zmluvnú základňu. Dôkazom toho je skutočnosť, že Slovenská republika už podpísala 982 dvojstranných zmlúv, z toho 39 v roku 2004 a uzavrela  229 mnohostranných zmlúv, z toho 25 v roku 2004. Tieto medzinárodné zmluvy zodpovedajú zahraničnopolitickej orientácii Slovenskej republiky. 

Rok 2004 bol prelomový z hľadiska začleňovania sa SR do európskych a euroatlantických štruktúr. Prijatie Slovenska do Európskej únie a do Severoatlantickej aliancie našlo svoj odraz v modifikácii zmluvnej základne.  

Jednou zo základných podmienok pre vstup Slovenskej republiky do Európskej únie bolo v rámci negociačnej kapitoly č. 26 „Vonkajšie vzťahy“ zosúladenie medzinárodnej zmluvnej základne SR so zmluvnou základňou Európskej únie a Európskych spoločenstiev. Táto povinnosť SR ako člena EÚ vyplynula jednak z článku 307 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev, ako aj z článku 6 ods. 10 Zmluvy o pristúpení k EÚ.

Podpisom prístupovej zmluvy sa SR  zaviazala revidovať svoju zmluvnú základňu, čo v praxi znamenalo  najmä modifikovať  zmluvy v súlade s európskym právom alebo ukončiť platnosť a vykonávanie tých medzinárodných zmlúv, ktoré pristupujúce štáty uzatvorili pred vstupom do únie, a tieto neboli  s európskym právom zlučiteľné. Rovnako pre SR vyplynula povinnosť  uzatvoriť určitý okruh nových medzinárodných zmlúv.  Z tohto hľadiska sa ako problémové ukázali najmä medzinárodné zmluvy upravujúce obchodné vzťahy a to vo vzťahu k USA a Japonsku, ktoré bola SR nútená vypovedať pre nezáujem druhých zmluvných partnerov modifikovať existujúce platné zmluvy. Do konca roku 2004 sa tento problém odstránil úpravou  príslušných zmluvných vzťahov vo vzťahu Európske spoločenstvá (ES) – USA a ES - Japonsko.

MZV SR riešilo v  období  po vstupe SR do EÚ spôsob plnenia záväzkov vyplývajúcich z prístupovej zmluvy v oblasti predbežných (prejudiciálnych) rozhodnutí Európskeho súdneho dvora   a to v spolupráci so zástupcom SR pri ESD. Rovnako nezastupiteľná bola účasť MZV SR aj pri uzavieraní medzinárodných zmlúv zmiešaného typu (ES – štáty – tretí štát), ako aj v oblasti medzinárodných zmlúv, pri ktorých SR nie je zmluvnou stranou a ES ich uzatvárajú s tretími štátmi na základe delegovania právomoci a európskeho práva (Zmluvy o Európskych spoločenstvách).

Potreba zosúlaďovania medzinárodných zmlúv s právom ES/EÚ podstatne ovplyvnila aj dlhodobo prebiehajúci proces revízie zmluvnej základne s jednotlivými štátmi sveta po sukcesii Slovenskej republiky do zmlúv bývalej ČSFR, ktorá tým získala novú dimenziu. Cieľom revízie zmluvnej základne s príslušným štátom je potvrdiť platnosť aktuálnych medzinárodných zmlúv a skončiť platnosť tých zmlúv, ktoré sa nevykonávajú, sú prekonané, resp. sú v rozpore s právom ES/EÚ. Proces posudzovania zmluvnej základne sa tak rozširuje aj na medzinárodné zmluvy, ktoré boli uzavreté už priamo Slovenskou republikou po 1.1.1993.  V rámci revízie ukončuje MZV SR aj  platnosť medzinárodných politických zmlúv uzavretých bývalým Československom v rokoch 1960-1989 so štátmi niekdajšej socialistickej sústavy.  

V dôsledku akceptácie tzv. právneho „acquis“ NATO, rozšírila SR svoju viazanosť viacerými mnohostrannými dohovormi.

Možno konštatovať, že v  r. 2004 bola venovaná prioritná pozornosť skvalitneniu zmluvnej základne, najmä s ohľadom na vytvorenie najvýhodnejších podmienok pre medzinárodnú spoluprácu. V prípadoch súhlasu druhej zmluvnej strany bola ukončená revízia zmluvnej základne s jednotlivými štátmi po sukcesii SR do zmlúv bývalej ČSFR. Uvedený proces bol realizovaný v súlade so záväzkami SR, vyplývajúcimi z členstva v Európskej únii.

II. Stav plnenia medzinárodných zmlúv podľa jednotlivých gestorov

-	Ministerstvá

Ministerstvo financií SR 

Ministerstvo financií je gestorom zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia a dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií, ktoré majú z hľadiska vnútroštátnych právnych predpisov charakter medzinárodných zmlúv tzv. prezidentskej povahy. Ďalším okruhom zmlúv, na ktorých príprave sa podieľa Colné riaditeľstvo SR, sú zmluvy z oblasti colníctva. V gescii ministerstva financií sú aj niektoré ďalšie zmluvy  finančného charakteru, napríklad zmluvy o riešení pohľadávok, platobné zmluvy. V roku 2004 sa nevyskytli žiadne závažné problémy súvisiace s uplatňovaním zmlúv v uvedených oblastiach. Problematické otázky plnenia zmlúv v gescii Ministerstva financií sú naznačené v nasledujúcom texte.

Dohody o podpore a vzájomnej ochrane investícií 
V súčasnosti  má Slovenská republika uzavretých a platných 38 dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií, z toho je 16 dohôd sukcedovaných z bývalej ČSFR a 3 dohody uzavreté za bývalej ČSFR nenadobudli  ešte platnosť. V rôznom štádiu rozpracovania je 54 dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií ( ďalej len „bilaterálne investičné dohody“).
	
V rámci prístupového procesu SR do EÚ boli dohody o podpore a vzájomnej ochrane investícií súčasťou negociačnej kapitoly č. 26 – Vonkajšie vzťahy. V tejto súvislosti bol vypracovaný materiál „Návrh postupu pre zabezpečenie súladu medzinárodných hospodárskych zmlúv všeobecnej povahy - dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií so záväzkami Slovenskej republiky vyplývajúcimi z jej členstva v Európskej únii“, ktorý bol schválený uznesením vlády č. 927 zo dňa  30. septembra 2003. Jeho predmetom bolo stanovenie spôsobu a postupu zosúladenia bilaterálnych investičných dohôd s acquis communautaire.

Bilaterálne investičné dohody, ktoré uzavrela SR s krajinami sveta boli podľa potreby ich zosúladenia s legislatívou EÚ rozdelené do nasledovných skupín:

- bilaterálne investičné dohody uzavreté s členskými štátmi EÚ 

- bilaterálne investičné dohody uzavreté s kandidátskymi krajinami na vstup do EÚ

- bilaterálne investičné dohody uzavreté so štátmi, ktoré nie sú ani členským štátom EÚ ani kandidátskou krajinou tzv. tretie krajiny.

Predmetom zosúladenia zmluvnej základne s legislatívou EÚ je len tretia skupina dohôd, a to z dôvodu ich nezlučiteľnosti so záväzkami členstva SR v EÚ. Do tejto kategórie patrilo 19 dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií, krajinám ktorých bol notifikovaný návrh slovenskej strany na renegociáciu príslušných dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií z dôvodu vstupu SR do EÚ.

Stav modifikácie dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií s tzv. tretími štátmi:

a) ukončený proces

USA
	
Protokol k Dohode medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Spojenými štátmi americkými o vzájomnej podpore a ochrane investícií s výkladom bo podpísanýl dňa 22.9.2003 v Bruseli a platnosť nadobudol 14. júla 2004 – dňom výmeny ratifikačných listín.   Publikovaný bol v Zbierke zákonov SR pod číslom  552/2004 Z.z..

Srbsko a Čierna Hora 

Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Radou Ministrov Srbska a Čiernej Hory o zmene Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a Zväzovou vládou Zväzovej republiky Juhoslávie o podpore a vzájomnej ochrane investícií  bola podpísaná dňa 9. novembra 2004 v Bratislave. V súčasnosti sa prebieha vnútroštátny schvaľovací proces.

Egyptská arabská republika 

Dodatkový protokol k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Egyptskej arabskej republiky o podpore a vzájomnej ochrane investícií bol schválený vládu SR a v súčasnosti sa pripravuje podpis Dodatku.

Turkménska republika

Dodatkový protokol k Dohode o podpore a ochrane investícií je pripravený na podpis, v súčasnosti bola turkménska strana opätovne urgovaná, aby sa vyjadrila k miestu a termínu podpisu dohody.

Rumunsko
 
Dodatkový protokol k Dohode o podpore a vzájomnej ochrane investícií s Rumunskom je v pokročilom štádiu prípravy. Zmluvné strany sa už dohodli na znení jednotlivých ustanovení Dodatkového protokolu.  V súčasnosti sa odstraňuje v zmysle Viedenského dohovoru o zmluvnom práve rozdiel v označení zmluvných strán v jednotlivých alternátoch Dohody o podpore a ochrane investícií.

Bulharsko

Zmluvné strany sa dohodli na znení Dodatkového protokolu k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bulharskej republiky o podpore a vzájomnej ochrane investícií. MF SR zaslalo bulharskej strane list, v ktorom oznamuje, že súhlasí s takým znením Dodatkového protokolu a že zo slovenskej strany je Dodatkový protokol pripravený na podpis. Keďže bulharská strana prijala dodatok k dohode v takom znení ako bol schválený uznesením vlády SR č. 927/30.9.2003, nie je potrebné, podľa bodu A.2. tohto uznesenia, ho znova predložiť na rokovanie vlády SR.

Uzbecká republika 

Konzultácie k modifikácii bilaterálnej investičnej dohody medzi SR a Uzbekistanom sa uskutočnili na jeseň minulého roka v Taškente. V súčasnosti sa finalizuje znenie dodatku k predmetnej dohode.

b) prebiehajúci proces

Kanada 

Pre Dohodu medzi vládou ČSFR a  vládou Kanady o podpore a ochrane investícií, podpísanej 15.11.1990  navrhla Európska komisia (ďalej len „EK“) ten istý postup, ako v prípade dohody s USA. V auguste 2004 zaslala EK kompromisný návrh bilaterálnej investičnej dohody s Kanadou a novými členskými štátmi a  pristupujúcimi krajinami  (ďalej len „NČŠ/PK“). Slovenská strana rokovala s EK o tomto návrhu dňa 5. 10 .2004 v Bruseli.  Dňa 5. novembra 2004 sa v Bruseli uskutočnilo stretnutie NČŠ/PK a EK s cieľom objasnenia návrhu nových investičných dohôd s Kanadou. Vzhľadom na to, že NČŠ/PK majú výhrady k návrhu nových investičných dohôd s Kanadou, EK poskytla 6 týždňov na vyjadrenie  dotknutých štátov k návrhom nových investičných dohôd s Kanadou. Slovenská republika naďalej pokračuje v neoficiálnych bilaterálnych rokovaniach s Kanadou. Na základe výsledkov týchto rokovaní, zašle Slovenská republika svoje oficiálne stanovisko EK, k návrhu bilaterálnej investičnej dohody  vo vzťahu ku Kanade.

Čínska ľudová republika 

Konzultácie o modifikácií bilaterálnej investičnej dohody s ČĽR sa uskutočnili v dňoch 26. – 27. 5. 2004 v Bratislave. Zmluvné strany sa dohodli na zmene článku 6 predmetnej Dohody, otvorený ostal článok 3. K tomuto článku si čínska strana vyžiadala  stanovisko EK. Po konzultáciách s EK zaslala slovenská strana čínskej strane vysvetľujúce stanovisko, ku ktorému sa čínska strana zatiaľ nevyjadrila.

Kubánska republika

Potreba modifikácie bilaterálnej investičnej dohody medzi SR a Kubou bola prekonzultovaná medzi predstaviteľmi MF SR a veľvyslankyňou Kubánskej republiky v SR.  Vzhľadom na to, že kubánsku stranu v tejto veci oslovilo viacero štátov,  vydá Kuba po podrobnej analýze navrhovaných zmien, spoločné stanovisko ku všetkým návrhom modifikácie predmetnej investičnej zmluvy. 

Indonézska republika

K  zaslaným návrhom slovenskej strany k modifikácií bilaterálnej investičnej dohody medzi SR a Indonéziou  prebiehajú  v súčasnosti konzultácie na úrovni príslušných expertných skupín v Indonézii.

Ukrajina 

Začiatkom marca 2004 sa v Kyjeve uskutočnili konzultácie medzi SR a Ukrajinou o modifikácií bilaterálnej investičnej dohody. Podľa posledných informácií zo ZÚ SR v Kyjeve, MZV Ukrajiny odstúpilo všetky návrhy Úradu vlády Ukrajiny s tým, aby sa príslušné rezorty k návrhom vyjadrili. Obchodné oddelenie ZÚ SR v Kyjeve na žiadosť MF SR dňa 20.10.2004 zaslalo urgenciu na Ministerstvo financií Ukrajiny o vyjadrenie sa k návrhom modifikácie Dohody.

c) problematické dohody 

Ruská federácia

Konzultácie k modifikácii bilaterálnej investičnej dohody sa uskutočnili dňa 29. 3. 2004 v Moskve, počas ktorých ruská strana prisľúbila, že v termíne do 15. 4. 2004 oznámi písomnou formou svoje stanovisko k variantom navrhovaných zmien.  Napriek niekoľkým urgenciám MF SR doteraz neobdržalo žiadne stanovisko ruskej strany v tejto veci.

Kórejská ľudovodemokratická republika

Na základe žiadosti KĽDR, bolo kórejskej strane zaslané vysvetľujúce stanovisko k navrhovaným zmenám v bilaterálnej investičnej dohode. MF SR zatiaľ neobdržalo na tento list odpoveď.

Izrael

Vo februári 2004 obdržalo MF SR  stanovisko izraelskej strany, v ktorom zastávajú pozíciu, že nie je potrebné meniť Dohodu. Následne slovenská strana odpovedala listom, v ktorom zargumentovala potrebu takejto modifikácie Dohody. Na tento list MF SR zatiaľ neobdržalo odpoveď.

Turecko

Obdobnú reakciu ako pri Izraeli obdržalo MF SR aj zo strany Turecka. Turecko tiež v zásade odmietlo modifikovať Dohodu, ale sú pripravení na bilaterálne konzultácie o modifikácii Dohody. 

MF SR zatiaľ neobdržalo žiadnu oficiálnu odpoveď od nasledujúcich štátov: Chorvátsko, Tadžikistan, Švajčiarsko, Nórsko.

Modifikácia medzinárodných dohôd je z časového hľadiska procesom zdĺhavým. Aj z toho dôvodu sa SR ešte nepodarilo ukončiť modifikáciu bilaterálnych investičných dohôd s tretími krajinami, avšak Ministerstvo financií SR sa naďalej aktívne podieľa na splnení si záväzku, ktorý vyplýva SR z členstva v EÚ. 

Stav rozpracovanosti dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií

V druhom polroku 2004 sa začalo MF SR zaoberať aj stavom rozpracovanosti dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií s ostatnými štátmi sveta. Zároveň vzhľadom na objem investovaného aj reinvestovaného kapitálu, ako aj na priority zahraničnej politiky vlády SR,  si MF SR stanovilo ako prioritu na druhý polrok roku 2004 uskutočnenie expertných rokovaní s Indiou a Malajziou.
 
India 

Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Indickej republiky o podpore a vzájomnej ochrane investícií je stále  v rozpracovanom stave. Uskutočnilo sa k nej expertné rokovanie, avšak výsledkom tohto rokovania nebol parafovaný text dohody, nakoľko obsahuje viaceré závažné otvorené otázky. Indická strana vo februári 2004 požiadala o stanovenie vhodného termínu na rokovanie, ktoré by sa malo uskutočniť v New Delhi v priebehu roka 2005.  Predbežný termín na uskutočnenie expertných konzultácií je marec 2005.

Malajzia

	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Malajzie o podpore a vzájomnej ochrane investícií je v štádiu rozpracovania. Obe strany si vymenili návrhy textu dohody, a na dopracovaní návrhu textu dohody sa stretnú na úrovni expertov v lete 2005.

Kórejská republika

Dňa 17.10.2003 sa konalo v Bratislave jedno kolo expertných rokovaní so zástupcami Kórejskej republiky, ktorej výsledkom bolo konečné znenie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Kórejskej republiky o podpore a vzájomnej ochrane investícií. Dňa 17. decembra 2003 bol materiál vládou SR bez rozporu schválený uznesením vlády č. 1233. Týmto je uvedená dohoda pripravená na podpis, ktorý vykoná podľa splnomocnenia podpredseda vlády a minister financií a ako alternát minister zahraničných vecí alebo veľvyslanec SR v Soule. Na základe uvedeného sa MF SR dňa 15. januára 2004 obrátilo na MZV SR so žiadosťou, aby oznámilo kórejskej strane, že Slovenská republika je pripravená k podpisu Dohody v čo najskoršom termíne. Následne dňa 26. januára 2004 slovenské veľvyslanectvo  v Soule oznámilo Ministerstvu zahraničných vecí a obchodu Kórejskej republiky pripravenosť SR k podpisu Dohody , v súčasnosti sa čaká  reakcia kórejskej strany na vhodný termín a miesto podpisu dohody.

Maroko

Vo februári 2004 MF SR obdržalo návrh Marockého kráľovstva Dohody o vzájomnej ochrane a podpore investícií. Následne bol v máji 2004 zaslaný marockej strane slovenský protinávrh Dohody so žiadosťou o vyjadrenie pripomienok k predkladanému návrhu. V októbri 2004 MF SR obdržalo pripomienky marockej strany k slovenskému návrhu ako aj nový návrh textu Dohody. Medzi stranami naďalej pokračujú konzultácie o texte dohody diplomatickou cestou.

Bieloruská republika

K Dohode medzi vládou Slovenskej republiky o podpore a vzájomnej ochrane investícií sa uskutočnilo niekoľko kôl expertných rokovaní. Následne bola dohoda schválená vládou SR uznesením č. 212/4.4.1995. Nakoľko v texte boli uskutočnené závažné zmeny, Dohoda bola opätovne predložená  na schválenie vláde SR (uznesenie č. 734/15.8.2001).  Vzhľadom na vstup SR do EÚ slovenská strana zaslala bieloruskej strane návrh na zapracovanie dvoch klauzúl navrhnutých EK do textu dohody. V novembri 2004 bieloruská strana zaslala verbálnu nótu s odsúhlasením navrhovaných zmien. V súčasnosti sa pripravuje materiál s návrhom Dohody na rokovanie vlády SR. 

Okrem vyššie uvedených krajín, zaslalo MF SR v roku 2004 alternatívny protinávrh Etiópii, Bahrajnu a Spojeným arabským emirátom. 

1.2. Dohody o zamedzení dvojitého zdanenia a medzinárodných dohôd a dohovorov v colnej oblasti
Slovenská republika má 52 platných zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia. V rôznych štádiách prípravy sa nachádzajú zmluvy s Nemeckom a Francúzskom (s týmito štátmi má SR uzavreté zmluvy a rokuje o novom znení), a zmluvy s Mexikom a Egyptom (s týmito štátmi SR nemá uzavreté zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia). Zmluva s Kazachstanom je od roku 2003 pripravená na podpis. Navrhujeme v odpovedi na list ministra zahraničných vecí SR v mene podpredsedu vlády a ministra financií predložiť požiadavku o zaradenie oficiálneho stretnutia, počas ktorého by mohla byť táto zmluva podpísaná, do programu plánu zahraničných stykov členov vlády na rok 2005. 
					
3. Iné medzinárodné zmluvy

Mimo plánu uzatvárania medzinárodných zmlúv, sa v roku 2004  na podnet českej strany, začali rokovania o Dohode o dočasnej úprave užívacích vzťahov k pozemkom vo vlastníctve Slovenskej republiky, ktoré sa nachádzajú v katastrálnom území Hodonín (Česká republika). Zmluvné strany si vymenili návrhy textu dohody a prebehli štyri pracovné rokovania. Je predpoklad predloženia návrhu textu dohody na rokovanie vlády v I. polroku 2005.

Ministerstvo zahraničných vecí SR dopĺňa informáciu gestora o skutočnosť, že v súvislosti s riešením problematiky existencie a vyrovnania dlhu Albánskej republiky voči SR bol na expertnej úrovni v decembri 2004 dohodnutý text Dohody medzi vládou SR a Radou ministrov Albánskej republiky o reštrukturalizácii a splatení dlhu Albánska voči SR. V súčasnosti prebieha v oboch krajinách vnútroštátny pripomienkový proces, po ukončení ktorého by malo dôjsť k podpisu uvedenej dohody. Tá by mala nahradiť v súčasnosti platný Protokol medzi vládou ČSFR a vládou Albánskej ľudovej republiky o vzájomných pohľadávkach a záväzkoch v platobných vzťahoch existujúcich do 31. decembra 1991, čím by sa vytvoril v roku 2005 aj priestor pre ukončenie revízie zmluvno-právnej základne medzi SR a Albánskou republikou.

Ministerstvo hospodárstva SR 

Ministerstvo hospodárstva SR je gestorom medzinárodných hospodárskych zmlúv všeobecnej povahy, obchodných zmlúv, zmlúv o výrobnej kooperácii a špecializácii, úverových zmlúv spojených s dodaním tovaru, poskytovaním služieb alebo výkonom práce, zmlúv týkajúcich sa cestovného ruchu, zmlúv o poskytovaní služieb v podobe inej slovenskej pomoci pri technickom a vedeckom rozvoji druhej krajiny.
 
Vzhľadom na záväzky vyplývajúce pre Slovenskú republiku z prístupového procesu do EÚ a  s tým súvisiacou harmonizáciou medzinárodných zmlúv s acquis communautaire neboli v roku 2004 uzatvárané nové medzivládne zmluvy s tretími krajinami.
 
	Pozornosť bola venovaná zosúlaďovaniu zmluvnej základne SR so zmluvnou základňou EÚ. Na základe analýzy takmer 900 zmlúv hospodárskeho charakteru boli zmluvy rozdelené na zmluvy určené na zachovanie,  na ukončenie ich platnosti alebo na zmenu. Zmluvy, ktoré vyhoveli zásadám spoločnej obchodnej politiky EÚ, zostali v platnosti a v roku 2004 sa riadne vykonávali. S vykonávaním zmlúv  tohto druhu  neboli zaznamenané žiadne problémy.

Podmienky a postup zosúlaďovania zmluvnej základne SR so spoločnou obchodnou politikou EÚ schválila vláda SR svojím uznesením číslo 858 z 10. septembra 2003.  V prípade prezidentských  medzinárodných hospodárskych zmlúv všeobecnej povahy podmienky odsúhlasila Národná rada SR dňa 31. 10. 2003 svojím uznesením číslo 592.
  
V súlade s uvedenými uzneseniami bol proces harmonizácie realizovaný v úzkej spolupráci Ministerstva hospodárstva SR a Ministerstva zahraničných vecí SR do 1. mája 2004, len v ojedinelých prípadoch i po tomto termíne.

Platnosť väčšiny zmlúv, ktoré boli v rozpore so spoločnou obchodnou politikou EÚ bola v priebehu roka 2004 ukončená buď vzájomnou dohodou alebo jednostranným vypovedaním.  Z dôvodu plynutia výpovednej lehoty skončí v roku 2005  platnosť   zmlúv s nasledujúcimi krajinami: Botswana, Bulharsko, Egypt, Grenada, Chorvátsko, India, Irak, Irán, Kirgyzstan, Madagaskar, Nigéria, Nikaragua, Rusko, Sierra Leone, Sao Tome and Principe, Togo, Ukrajina, Uruguaj a USA. Platnosť všetkých dohôd s novými členskými krajinami EÚ bola ukončená vyššou právnou normou, ktorou je Dohoda o pristúpení týchto krajín k EÚ. Zmluvy týkajúce sa majetku RVHP sú označené ako spiace dohody, pretože už nenastáva ich plnenie, ale nie je u nich doriešená hospodársko-finančná stránka, a preto ich nie je vhodné  vypovedať. 

 Správa o zabezpečení súladu medzinárodných zmlúv hospodárskeho charakteru SR so záväzkami vyplývajúcimi z jej členstva v EÚ bola predložená na rokovanie vlády SR 13. mája 2004 a schválená uznesením č. 440/2004.

Modifikácia textu zmlúv na podmienky spoločnej obchodnej politiky sa uskutočnila len v prípade dohôd obchodného charakteru s Bieloruskom, Bulharskom, ČĽR, Moldavskom a  Rumunskom. Takto modifikované zmluvy zostali platné  a Ministerstvo hospodárstva SR zabezpečovalo ich riadne vykonávanie.

Na druhej strane viaceré krajiny navrhli uzatvoriť nové zmluvy hospodárskeho charakteru, a tak po konzultáciách s Európskou komisiou boli zahájené rokovania o uzatvorení dohody o hospodárskej spolupráci s viacerými krajinami (JAR, Mexiko, Ruská federácia, Slovinsko, Srbsko a ČH, Thajsko, Turecko a Ukrajina). V apríli 2004 bola podpísaná Dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom hospodárstva SR  a Ministerstvom priemyslu a obchodu ČR a počas oficiálnej návštevy prezidenta SR v Indii v decembri 2004 bola podpísaná Dohoda o hospodárskej spolupráci medzi Ministerstvom hospodárstva SR a  Ministerstvom obchodu a priemyslu Indickej republiky. 

 Ministerstvo spravodlivosti SR

Ministerstvo spravodlivosti je gestorom medzinárodných dvojstranných a mnohostranných zmlúv o právnej pomoci a úprave právnych vzťahov. 

V súvislosti so vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie sa začali v SR uplatňovať nariadenia Európskej únie v oblasti doručovania súdnych a mimosúdnych dokumentov, výkonu dôkazov, právomoci a uznávania a výkonu rozsudkov v manželských veciach a vo veciach rodičovských práv a povinností k spoločným deťom, ako aj vo veciach občianskych a obchodných. Tieto nariadenia nahradili vo vzájomných vzťahoch medzi členskými štátmi EÚ príslušné dvojstranné a mnohostranné zmluvy. Na nové postupy boli súdy Slovenskej republiky upozornené a zaškolené. Zahraničné súdy ešte nemajú k dispozícii slovenské tlačivá na vypĺňanie žiadostí o doručenie písomností alebo na vykonanie dôkazu, ktoré majú byť k dispozícii na internetovej stránke Európskej únie. Rieši sa problém s Maďarskou republikou, ktorá používa nariadenie EÚ aj na doručovanie písomností administratívnej povahy vydaných v správnom konaní.

Naďalej pretrvávajú problémy v plnení Zmluvy medzi ČSSR a ZSSR o právnej pomoci a právnych vzťahoch v občianskych, rodinných a trestných veciach (vyhl. č. 95/1983 Zb.) najmä zo strany Ukrajiny a Ruskej federácie. Doručovanie a výkon dôkazu je najmä na Ukrajine zdĺhavé a v jednom prípade sme žiadali ukrajinské Ministerstvo spravodlivosti dokonca o vysvetlenie, pretože doručovanie právnickej osobe, ktorá existuje (informácia VV SR v Moskve) trvá 2 roky.

Podobné problémy sa vyskytujú aj pri plnení zmluvy o právnej pomoci s Kubou – Zmluva medzi ČSSR a Kubánskou republikou o vzájomnej právnej pomoci v občianskych, rodinných a trestných veciach (vyhl. č. 80/1981 Zb.) a Vietnamom – Zmluva medzi ČSSR a VSR o právnej pomoci vo veciach občianskych a trestných  (vyhl. č. 98/1984 Zb.). Vybavenie dožiadaní slovenských súdov trvá v týchto krajinách aj niekoľko rokov, ústredné orgány na urgencie diplomatickou cestou neodpovedajú a niekedy je vybavenie dožiadania úplne neúspešné. Po roku 1989 už nové veci nenapadajú, ale spravidla sa dokončujú staré veci, ktoré slovenské súdy nemôžu ukončiť z dôvodu zdĺhavého vybavovania a opakovania dožiadaní, ktoré sa často aj stratili.

Zlepšilo sa vybavovanie dožiadaní v bývalých štátoch Juhoslávie, najmä v Slovinsku a Chorvátsku – Zmluva medzi ČSSR a SFRJ o úprave právnych vzťahov vo veciach občianskych, rodinných a trestných (vyhl. č. 207/1964 Zb.). Zdĺhavé a málokedy úspešné je vybavovanie dožiadaní v Bosne a Hercegovine a v Srbsku a Čiernej Hore. Osobitným režimom sa spravuje vybavovanie dožiadaní v Kosove, ktoré je pod správou OSN a dožiadania sa zasielajú prostredníctvom United Nations Interim Administrative Mission in Kosovo.

3.1. Prehľad zmlúv, ktoré boli v r. 2004 dojednané v gescii Ministerstva spravodlivosti SR  

Dňa 11. novembra 2004 bola počas oficiálnej návštevy ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky Eduarda Kukana v Tureckej republike podpísaná Zmluva medzi Slovenskou republikou a Tureckou republikou o právnej spolupráci v občianskych a obchodných veciach.  

Ďalšie dvojstranné zmluvy o právnej pomoci v občianskych a obchodných veciach sú rozpracované, ale po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie je uzavretie rokovaní pozastavené z dôvodu nejasností ich vzťahu k nariadeniam Európskej únie, resp. tzv. externej právomoci EÚ vo veciach upravených nariadeniami a ich dopadom na dojednané dvojstranné zmluvy voči tretím štátom. Európska komisia v tejto otázke čaká na vyjadrenie Súdneho dvora Európskych spoločenstiev. Jedná sa o dvojstranné zmluvy s Uzbekistanom, Bieloruskom, Bulharskom, Kazachstanom a Ukrajinou. 

Nové dvojstranné zmluvy o právnej pomoci v trestnej oblasti v roku 2004 neboli dojednané. Z podnetu Maďarskej republiky došlo k výmene informácií medzi obidvoma stranami o revízii súčasnej dvojstrannej zmluvy. V súčasnosti sa o revízii nerokuje. V roku 2004 sa uskutočnilo prvé kolo rokovaní o protokole k dvojstrannej zmluve s Českou republikou. Ďalšie rokovania sa uskutočnia v roku 2005. Poľská republika zaslala slovenskej strane návrh protokolu k dvojstrannej zmluve. Rokovania o texte sa očakávajú v roku 2005. V oblasti právnej pomoci bol Slovenskej republike zaslaný návrh dvojstrannej zmluvy s Indiou. V roku 2005 možno očakávať aj začatie revízie dvojstranných zmlúv s ďalšími členskými štátmi EÚ, v súvislosti s prijímaním nových právnych nástrojov v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach. 

	V roku 2004 bol podpísaný Protokol č. 14 k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktorým sa mení a dopĺňa kontrolný systém dohovoru z 13.5.2004 a Dohoda o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane jednej a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej v boji proti podvodom a akýmkoľvek iným protiprávnym konaniam, ktoré poškodzujú ich finančné záujmy. 

	V roku 2004 SR pristúpila k piatim multilaterálnym zmluvným dokumentom, vzťahujúcim sa k agende Ministerstva spravodlivosti:

-	Dohovor vyhotovený na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26.7.1995
-	Protokol k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 27.9.1996
-	Protokol o  výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí z 29.11.1996. 
-	k Druhému protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 19.6.1997. 
-	k Dohovoru o boji proti korupcii týkajúcej sa činiteľov Európskych spoločenstiev a činiteľov členských štátov Európskej únie z 26.5.1997. 

Ministerstvo vnútra SR

Do gescie Ministerstva vnútra Slovenskej republiky patria medzinárodné zmluvy o štátnych hraniciach, režime na štátnej hranici, cezhraničnej spolupráci, zmluvy upravujúce otázky štátneho občianstva, cestovných dokladov, víz a vodičských preukazov, zmluvy o spolupráci v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti, o policajnej spolupráci, o spolupráci a vzájomnej pomoci pri mimoriadnych udalostiach, zmluvy o vojnových hroboch.
Jedná sa o prezidentské, vládne a rezortné zmluvy a protokoly na ich vykonávanie, do ktorých Slovenská republika sukcedovala, ako nástupnícky štát Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky, ako aj o nové zmluvy, ktoré Slovenská republika uzavrela po svojom vzniku. 

Ministerstvo vnútra SR v súčasnosti vykonáva bilaterálne medzinárodné zmluvy a  mnohostranné zmluvné dokumenty, ktorých je gestorom, ako aj bilaterálne a multilaterálne medzinárodné zmluvy, ktorých gestorom sú iné ministerstvá alebo ostatné ústredné orgány štátnej správy. Záväzky vyplývajúce z jednotlivých medzinárodných zmlúv plnilo Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky v roku 2004  v súlade so zameraním zahraničnej politiky Slovenskej republiky, ako aj v súlade  so svojimi potrebami a záujmami. 

Plnenie platných medzinárodných zmlúv v gescii Ministerstva vnútra SR bolo v roku 2004  v prevažnej väčšine prípadov bezproblémové. Bezproblémovosť plnenia pri jednotlivých zmluvách neuvádzame. Pri niektorých medzinárodných zmluvách sme považovali za potrebné vyzdvihnúť pozitíva ich plnenia. Pri zmluvách  s vykonávaním ktorých, sa v roku 2004 vyskytli problémy, prípadne je z rôznych dôvodov potrebné ich zmeniť, nahradiť novými, alebo ich platnosť ukončiť, túto skutočnosť uvádzame. Zatiaľ sa nemožno vyjadriť k plneniu tých medzinárodných zmlúv, ktoré boli uzavreté, prípadne nadobudli platnosť v priebehu roku 2004. 

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bulharskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov (Bratislava 18. septembra 1995)
Táto dohoda, keďže neupravuje readmisiu občanov tretích štátov, nie je v súlade s odporúčaniami Rady ES o vzorovej readmisnej dohode. Preto bola s bulharskou stranou dohodnutá nová readmisná dohoda, ktorá je plne v súlade s právom EÚ/ES. V súčasnosti prebieha jej posudzovanie na bulharskej strane.
-	Protokol na vykonávanie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bulharskej   republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov (Bratislava 18. septembra 1995)
Obdobne aj vykonávací protokol už nevyhovuje, bol pripravený nový vykonávací protokol k novej readmisnej dohode.

-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou  o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych  hraniciach (Praha 29. októbra 1992, č. 195/1993 Zb.)  v znení Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 29. októbra 1992 (Praha 18. augusta 1997)
Pripravovaná ďalšia novelizácia tejto zmluvy bola podpísaná 27. januára 2004. Doteraz nebola ratifikovaná.
-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o osobných dokladoch, cestovných dokladoch, vodičských dokladoch a evidencii vozidiel (Praha 29. októbra 1992, č. 164/1993 Zb.)
Pozitívne možno hodnotiť plnenie zmluvy v oblasti vzájomnej výmeny skúseností, rozhodnutí o dopravných priestupkoch, výmene vodičských preukazov a zasielaní dožiadaní na vykonanie úkonov súvisiacich s objasňovaním dopravných nehôd. Platnosť tejto zmluvy skončí nadobudnutím platnosti pripravovanej Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o spoločnom využívaní stanovených informačných a archívnych fondov vzniknutých z činnosti ministerstiev  vnútra v oblasti vnútorného poriadku a bezpečnosti (Praha 29. októbra 1992, č. 202/1993 Zb.) v znení Dodatku č. 1 k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky  a vládou Českej republiky o spoločnom využívaní stanovených  informačných a archívnych fondov vzniknutých z činnosti  ministerstiev vnútra v oblasti vnútorného poriadku  a bezpečnosti zo dňa 29. októbra 1992 (Červená nad Vltavou 24. júna 1994) a Dodatku č. 2 k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o spoločnom využívaní stanovených informačných a archívnych fondov vzniknutých vzniknutých z činnosti  ministerstiev vnútra v oblasti vnútorného poriadku  a bezpečnosti zo dňa 29. októbra 1992 (podpísaný na diaľku 9. septembra 1994)
K pozitívnym poznatkom   súvislosti s  vykonávaním dohody vzhľadom na jednotlivých zmluvných partnerov patrí skutočnosť, že jej ustanovenia sú napriek dobe platnosti funkčné. Nemáme poznatky o porušovaní ustanovení medzinárodnej zmluvy zo strany zmluvných partnerov a slovenských subjektov. Poukazujeme na neuspokojivú realizáciu ustanovení vykonávacieho protokolu na základe zmluvy resp. diskutabilnosť plnenia zmluvných záväzkov v plnom rozsahu druhou zmluvnou stranou. Negatívne dôsledky na záujmy Slovenskej republiky možno len ťažko kvantifikovať .

V Českej republike v dôsledku zosúlaďovania práva s právom EU došlo k presunu správnych agend do pôsobnosti odboru správnych činností Ministerstva vnútra Českej republiky. Priamym dôsledkom toho je, že štvrťročné zasielanie hesiel  sa uskutočňuje na oboch stranách už len diplomatickou poštou.

Zákon č. 101/2000 Zb. o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů neumožňuje telefonické zisťovanie údajov v evidencii pobytu občanov Českej republiky. Telefonické zisťovanie údajov je možné v súčasnosti vykonávať iba v centrálnom registri vozidiel a v centrálnej evidencii väzňov Väzenskej služby Českej republiky v Prahe. Zmluva je vývojom prekonaná  a nezodpovedá v plnom rozsahu súčasným potrebám. 

Aktuálnosť zmluvy pre potreby policajnej praxe navrhujeme riešiť dodatkom k zmluve alebo novým vykonávacím protokolom , ktorý zohľadní § 23 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov  (cezhraničný tok osobných údajov) a legislatívu EU tak, aby bolo možné dodržať zákonnú lehotu na zistenie totožnosti občanov Českej republiky podozrivých z trestnej činnosti spáchanej na území Slovenskej republiky do 24 hodín (§18 zák. č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore)

Odbor správy informačných systémov Polície Prezídia Policajného zboru SR realizoval viacero aktivít na odstránenie problémov a nedostatkov, ktoré sú spojené s vykonávaním tejto zmluvy. Posledným dokladom týchto aktivít na medzinárodnej úrovni je list, ktorým policajný pridelenec Veľvyslanectva Slovenskej republiky v Českej republike oslovil námestníka policajného prezidenta  Policajného prezídia Polície Českej republiky (č. j. PPZ -266-1/MPS –OOP – Praha -2004), v ktorom ho žiada okrem iného, aj o riešenie problémov spojených s lustrovaním v registri obyvateľov Českej republiky.  
-	Zmluva medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Českej republiky o spolupráci  a vzájomnej pomoci (Liptovský Ján 20. novembra 1992)      
Spolupráca v oblasti výmeny informácií z dopravných evidencií vykonávaná na základe tejto zmluvy je hodnotená pozitívne. Platnosť tejto zmluvy skončí nadobudnutím platnosti pripravovanej Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice.                                                                                           
-	Dohoda medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky  a Ministerstvom vnútra Českej republiky o spoločnom využívaní expertíznych zbierok Federálneho policajného zboru (Praha 14. decembra 1992)
Nakoľko dohoda bola uzavretá v období rozdelenia bývalej ČSFR, v súčasnom období je už vývojom prekonaná a podľa nášho názoru plní len formálnu funkciu. Kriminalistický a expertízny ústav Prezídia PZ úzko spolupracuje s Interpolom, ktorý zabezpečuje výmenu stôp zaistených na miestach trestných činov z okolitých štátov k porovnávaniu v zbierkach  a databázach KEÚ PZ. Platnosť tejto dohody skončí nadobudnutím platnosti pripravovanej Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice.
-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o uľahčení hraničného  vybavovania  v cestnej, železničnej a vodnej doprave  (Bratislava 24. mája 1999)
Pri vykonávaní tejto zmluvy neboli zaznamenané prípady jej porušenia ani negatívne dôsledky na záujmy SR. Odporúča sa aktualizovať príslušné orgány v zmysle čl. 26 zmluvy a to v súvislosti s prechodom kompetencií z Ministerstva financií SR na Ministerstvo vnútra SR v zmysle uznesenia vlády SR č. 856/31. 8. 2004.
-	Dohoda medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky  a Ministerstvom vnútra Českej republiky o technickej  spolupráci (Bratislava 17. marca 1995)
Na úseku informačno – technických prostriedkov bola partnerskými službami oboch krajín podpísaná len jedna dohoda a to „Dohoda o programe technickej spolupráce“ zo dňa 13. júna 1995. Zo strán zmluvných partnerov nebolo zaznamenané porušenie jednotlivých ustanovení vyplývajúcich z uvedenej dohody a doposiaľ sa nevyskytli akékoľvek prekážky, ktoré by viedli k jej nenaplneniu. Dohoda doposiaľ vývojom nebola prekonaná a zodpovedá súčasným potrebám partnerských služieb. 
-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spoločnej štátnej hranici (Židlochovice 4. januára 1996)

Stála slovensko-česká hraničná komisia konštituovaná v zmysle článku 24 predmetnej zmluvy na zabezpečenie plnenia záväzkov zmluvných strán  v roku 2004  v súlade s článkom 14 ods. 1 zmluvy začala druhé spoločné preskúšanie spoločnej štátnej hranice, v rámci ktorého, bude zameraná aj poloha hraničných vodných tokov za účelom posúdenia zistených postupných prirodzených zmien polohy koryta tokov a súvisiacich zmien štátnej hranice. V roku 2004 bola vykonaná rekognoskácia stavu vyznačenia štátnej hranice, boli sumarizované práce, ktoré treba vykonať a v súlade s článkom 16 zmluvy sa dohodlo rozdelenie prác tak, aby výkony každej strany boli približne vyrovnané. Ďalej boli pripravené technické smernice a zásady na vykonávanie prác na druhom spoločnom preskúšaní štátnej hranice. Terénne práce na preskúšaní budú realizované v rokoch 2005 až 2007. Následne v roku 2008 bude vyhotovená aj aktualizovaná hraničná dokumentácia. Práce budú ukončené Záverečným protokolom. V intenciách vyššie uvedeného možno hodnotiť plnenie zmluvných záväzkov ako obojstranne dobré.
Pretrváva nesplnenie ustanovení článkov 32 a 33 predmetnej zmluvy. Príslušné ústredné orgány štátnej správy nezačali rokovania o vysporiadaní majetku štátov, ktorý sa nachádza na vymenených častiach štátnych území v súvislosti so zmenami priebehu štátnej hranice a výmenou štátnych území, ktoré nadobudli platnosť 25. 7. 1997.  Plnenie záväzku nespadá do kompetencie ministerstva vnútra. Zastávame názor, že iniciatíva plnenia zmluvného záväzku by mala vychádzať zo slovenskej strany (MF, MP, MŽP, SPF a iné rezorty) a gestorstvo prípravy osobitnej medzinárodnej zmluvy patrí do kompetencie Ministerstva financií SR.
V rámci plnenia kompetencií  vyplývajúcich zo zákona č. 298/1999 Z. z. o správe štátnych hraníc bola odborom správy štátnych hraníc  zistená tlačová chyba v článku 32 ods. 2 zmluvy (Oznámenie MZV SR č. 194/1993 Z. z.). V tejto súvislosti požiada Ministerstvo vnútra SR prostredníctvom Ministerstva zahraničných vecí SR o uverejnenie redakčného oznámenia v Zbierke zákonov v predmetnej veci. (Ide o preklep v článku 32 odsek 2 zmluvy: Uverejnené znenie je „(2) Zmluvné strany sa zaväzujú, že odo dňa nadobudnutia...“ a správne znenie podľa originálu zmluvy má byť „(2) Zmluvné strany sa zaväzujú, že do dňa nadobudnutia...“).
-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci a vzájomnej pomoci pri mimoriadnych udalostiach (Bratislava 23. novembra 1998)
V roku 2004 sa uskutočnili: v Brne stretnutie koordinátorov krízových manažmentov sústavy EÚ a konferencia Promeeting 2004, v Zlíne konferencia zameraná na krízový manažment Českej republiky, v Hodoníne medzinárodné cvičenie Ropa 2004 zamerané na likvidáciu mimoriadnej udalosti vyvolanej haváriou ropovodu Družba a únikom nebezpečných látok do rieky Morava. V roku 2004 bolo tiež podpísané Memorandum o spolupráci medzi Úradom civilnej ochrany Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Generálnym riaditeľstvom Hasičského a záchranného zboru Ministerstva vnútra Českej republiky.

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Francúzskej republiky o spolupráci vo vnútorných záležitostiach (Bratislava 7. mája 1998)
V roku 2004 sa uskutočňovala spolupráca s francúzskym rezidenčným twinningovým poradcom p. Francois Guillot, za účasti ktorého sa zrealizovala zahraničná študijná cesta zameraná na operatívne aspekty riadenia v oblasti boja s nelegálnou migráciou. Z uvedeného vyplýva uspokojivé vykonávanie Dohody. V budúcnosti sa plánuje užšia spolupráca medzi operatívnymi hraničnými službami oboch štátov.

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Chorvátskej  republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov (Bratislava 29. apríla 1994)
Táto dohoda, keďže neupravuje readmisiu občanov tretích štátov, nie je v súlade s odporúčaniami Rady ES o vzorovej readmisnej dohode. Slovenská strana už iniciovala prípravu novej readmisnej dohody, ktorá bude plne v súlade s právom EÚ/ES. 
-	Protokol k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Chorvátskej                             republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov (Bratislava 29. 
            apríla 1994)
Obdobne aj v tomto prípade slovenská strana iniciovala  prípravu nového vykonávacieho protokolu k readmisnej dohode.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Chorvátskej republiky o spolupráci a vzájomnej pomoci pri katastrofách ( Záhreb 19. mája 2003)
V roku 2004 neprebehli žiadne bezprostredné pracovné kontakty, výmena informácií prebiehala len na pôde medzinárodných organizácií.

-	Dohoda medzi vládou Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky a vládou Jemenskej ľudovej demokratickej republiky o zrušení  vízovej povinnosti pre príslušníkov zmluvných štátov  vykonávajúcich služobné cesty (Aden 14. septembra 1981, č. 45/1982 Zb.)

Po vykonaní revízie platnej zmluvnej základne v gescii ministerstva vnútra z hľadiska súladu s právnymi aktami EÚ/ES bol zistený nesúlad, preto sa pripravuje renegociácia tejto dohody.

-	Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a Ľudovou revolučnou radou Kambodže o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických, služobných a osobitných pasov a cestovných pasov používaných na služobné cesty (Praha 19. novembra 1980, 43/1981 Zb.)
Po vykonaní revízie platnej zmluvnej základne v gescii ministerstva vnútra z hľadiska súladu s právnymi akt	ami EÚ/ES bol zistený nesúlad, preto sa pripravuje renegociácia tejto dohody.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Macedónskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny (Skopje 5. mája 2000)
Táto dohoda, keďže neupravuje readmisiu občanov tretích štátov, nie je v súlade s odporúčaniami Rady ES o vzorovej readmisnej dohode. Slovenská strana iniciovala prípravu novej readmisnej dohody, ktorá bude plne v súlade s právom EÚ/ES. MZV SR uvádza, že macedónska strana v decembri 2004 informovala o súhlase s ukončením predchádzajúcej dohody a uzavretím novej dohody.
-	Protokol na vykonávanie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Macedónskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny (Skopje 5. mája 2000)
Obdobne slovenská strana iniciovala prípravu nového vykonávacieho protokolu k novej readmisnej dohode.

-	Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o úprave režimu na štátnych hraniciach, (Praha 13. októbra 1956, č. 8/1958 Zb.)
Zmluvná úprava je prekonaná vývojom, nezodpovedá súčasným potrebám a je nevyhnutné upraviť vzájomné vzťahy novou medzištátnou zmluvou. Taktiež dokumentácia o určení  priebehu a vyznačenia štátnej hranice je neprehľadná, vypracovaná zastaralými geodetickými metódami a systémami, je nepraktická a do určitej miery aj nepresná.
V roku 2003 bol  na úrovni odborných expertov vypracovaný  komplexný návrh textu novej zmluvy o  štátnej hranici, podľa obojstranne dohodnutej osnovy novej zmluvy z roku 2001. Návrh rieši aj zmeny štátnej hranice v súvislosti s vodohospodárskymi úpravami na hraničnom vodnom toku Ipeľ. Spoločná hraničná komisia vyhotovila a schválila Návod na vyhotovenie dokumentácie zmien štátnej hranice, ktorá bude neoddeliteľnou súčasťou novej zmluvy o štátnej hranici. Dodatočne do návrhu zmluvy majú byť zaradené aj zmeny štátnej hranice v priestore slovenskej obce Šiatorská Bukovinka a maďarskej obce Salgótrjan-Somoskőújfalu, ktoré vznikli v dôsledku vybudovania kanalizácie maďarskou stranou na slovenskom území. Predpokladáme, že začatie expertných rokovaní bude iniciovať slovenská strana diplomatickou cestou v roku 2005.
V roku 2003 pokračovali terénne práce v rámci 7. zameriavacích a vyznačovacích prác, ktorých dokončenie sa predpokladalo v roku 2004. Spoločná hraničná komisia v decembri 2004 rozhodla o ich dokončení v roku 2005. Pri prehliadke štátnej hranice v septembri 2002 Spoločná hraničná komisia zistila, že samospráva maďarskej obce Salgótrjan-Somoskőújfalu vybudovala v ploche spoločnej hraničnej cesty kanalizáciu, ktorá bola čiastočne vybudovaná aj na štátnom území Slovenskej republiky. Výstavba bola realizovaná bez vedomia a súhlasu príslušných orgánov Slovenskej republiky. Maďarská strana predložila slovenskej strane diplomatickú nótu z 15. 4. 2003 v predmetnej veci, ktorá však neriešila usporiadanie predmetného porušenia zmluvy o štátnej hranici. Slovenská strana odpovednou diplomatickou nótou z 12. 9. 2003 zobrala na vedomie skutočnosť porušenia režimu na štátnej hranici v súvislosti s výstavbou kanalizácie. Nakoľko maďarská strana vo verbálnej nóte nenavrhla riešenie narušenia a využívania zvrchovaného štátneho územia Slovenskej republiky,  slovenská strana vo svojej odpovednej nóte požiadala o zabezpečenie nápravy, pričom navrhla niekoľko možných riešení. 
Maďarská strana v roku 2004 predložila slovenskej strane návrh dohody medzi vládami oboch štátov na dočasné využívanie štátneho územia (plochy spoločnej hraničnej cesty)  na účely výstavby a prevádzkovania kanalizácie maďarskou obcou Salgótrjan-Somoskőújfalu uzavretou formou výmeny diplomatických nót. Obsah oficiálne doručeného textu  diplomatickej nóty (dohody) nie je pre slovenskú stranu akceptovateľný čo bolo oznámené maďarskej strane spolu s návrhom na prerokovanie a pripravenie návrhu na expertnej úrovni. 
Spoločná hraničná komisia dokončila aj práce na porovnaní platných hraničných dokumentov o spoločnej štátnej hranici a pripravila aktuálny Zoznam súradníc štátnej hranice v elektronickej forme. Pri porovnávaní dokumentov a vyhotovení zoznamu súradníc hraničnej čiary bolo zistené, že v predchádzajúcom období od roku 1958 do vzniku Slovenskej republiky (1993) niektoré výsledky zameriavacích a vyznačovacích prác na spoločnej štátnej hranici neboli riešené v súlade s doteraz platnou zmluvou o štátnej hranici a boli zistené chyby v pôvodných hraničných dokumentoch. Riešenie zistených skutočností si naďalej vyžaduje skúmanie archívnych dokumentov, ich riešenie je veľmi obtiažne a v mnohých prípadoch bude nevyhnutné ich usporiadanie novou zmluvnou úpravou o zmenách štátnej hranice a výmene oddelených častí štátnych území. Zistené chyby Spoločná hraničná komisia odstraňuje a opravuje. Doterajšie výsledky poukazujú na skutočnosť, že údaj o dĺžke spoločnej štátnej hranice  udávaný od roka 1958 nie je správny a štátna hranica je kratšia o cca 10 km.
-	Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o úprave niektorých otázok  štátneho občianstva, (Budapešť 4. novembra 1960, č. 37/1961 Zb.)
V priebehu roku 2004 bolo zistené, že Maďarská republika neuplatňuje túto zmluvu, preto Ministerstvo vnútra SR odporúča ukončenie jej platnosti.
-	Dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a SR – Odborom archívnictva a spisovej služby sekcie verejnej správy a Maďarským krajinským archívom v oblasti archívnictva (Bratislava 10. apríla 1997)
	Táto dohoda bola uzavretá na dva roky s možnosťou jej automatického predĺženia. V súlade s ustanovením článku 3 dohody Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Maďarský krajinský archív 27.1.1998 podpísali Dohodu o výmene mikrofilmov archívnych dokumentov. 
	V roku 2004 sa na základe dohody uskutočnil pobyt slovenských odborníkov v Maďarsku za účelom výmeny mikrofilmov a prijatie generálneho riaditeľa Maďarského krajinského archívu.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o spolupráci v boji proti terorizmu, nedovolenému obchodovaniu s narkotikami a inej organizovanej trestnej  činnosti (Budapešť 28. júna 1995)
Na základe splnomocnenia vyplývajúceho z článku 11 uvedenej Dohody bola vyhotovená v Györi dňa 4. júla 1997  „Zápisnica o spolupráci medzi Prezídiom Policajného zboru a Pohraničnou strážou Maďarskej republiky“, v ktorej boli presnejšie špecifikované spôsoby a oblasti spolupráce týkajúce sa hraničnej problematiky. Na základe článku 5 a článku 6 písm. c) spomínanej Dohody ako aj na základe článku II ods.3 Vykonávacieho protokolu sa uskutočňujú operatívne hraničné stretnutia medzi pracovníkmi hraničných služieb oboch štátov za účelom výmeny operatívnych informácií týkajúcich sa cezhraničnej trestnej činnosti. Cezhraničnú spoluprácu v zmysle Dohody a Vykonávacieho protokolu možno hodnotiť v oblasti hraničnej problematiky ako dostatočnú. 
-	Dohoda medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Maďarskej republiky o spolupráci (Budapešť 28. júna 1995)
Zmluva napomáha realizácii priamej spolupráce najmä v činnosti obvodných oddelení nachádzajúcich sa v blízkosti štátnej hranice. Uskutočnilo sa spoločné stretnutie zástupcov oboch zmluvných strán. Účelom prijatia bola výmena poznatkov z oblasti vykonávania kontrol v cestnej premávke vyplývajúcich z predpisov EÚ (kontrola technického stavu vozidiel, sociálnej legislatívy a prepravy nebezpečných vecí), z oblasti zisťovania prítomnosti drog v organizme vodičov a o právnej úprave riešenia dopravných priestupkov, riešenia dopravných priestupkov  vodičov cudzincov a zisťovania požitia alkoholu a drog vodičmi.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o spolupráci a vzájomnej pomoci pri katastrofách, (Bratislava 21. apríla 1997)
V roku 2004 sa na jej základe uskutočnilo stretnutie pracovnej skupiny s cieľom doplniť návrh Metodických pokynov zboru hasičských jednotiek Slovenskej republiky a jednotiek požiarnej ochrany Maďarskej republiky, tiež sa uskutočnilo 7. zasadnutie slovensko-maďarskej komisie na základe článku 14 dohody.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vykonávaní Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave (Bratislava 9. októbra 2003)
Od 1. 5. 2004 je vykonávaná hraničná kontrola na všetkých cestných hraničných priechodoch na jedno zastavenie. Výnimkou je diaľničný hraničný priechod Čunovo - Rajka, kde hraničnú kontrolu v osobnej doprave vykonáva každá strana na svojom území. V súčasnej dobe sa rieši otázka zmeny charakteru cestných hraničných priechodov Salka - Letkés a Rusovce - Rajka s cieľom prispôsobiť ich využívanie potrebám prekračovania štátnej hranice. Po schválení návrhu vládou SR a vládou MR bude formou výmeny diplomatických nót zmenený čl. 13 a čl. 17 Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vykonávaní Zmluvy medzi SR a MR o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave.

-	Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Mongolskou ľudovou republikou o úprave dvojitého štátneho  občianstva (Ulanbátar 9. júla 1984)
Ministerstvo vnútra SR odporúča ukončenie platnosti tejto zmluvy, nakoľko niektoré jej ustanovenia sú v rozpore s Európskym dohovorom o občianstve. 
-	Dohoda medzi vládou Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky  a vládou Spolkovej  republiky Nemecko o spolupráci v boji proti organizovanej kriminalite (Praha 13. septembra 1991)
Medzi Úradom hraničnej polície SRN a Národnou jednotkou boja proti nelegálnej migrácii Úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru SR sa realizuje neustála spolupráca a výmena operatívnych informácií potrebných na úspešnú realizáciu prípadov medzinárodnej organizovanej nelegálnej migrácie a prevádzačstva, a to prostredníctvom styčného dôstojníka ZÚ SRN v Bratislave p. Franka Hönkhausa. Uvedené naznačuje úspešné vykonávanie vyššie uvedenej dohody.
- 	  Vykonávací protokol k Dohode medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Bavorským štátnym ministerstvom vnútra  (Bratislava 2. decembra 1993)
Plnenie sa realizuje spoluprácou s Bavorskou políciou, ktorá prebieha na veľmi profesionálnej úrovni a je zameraná predovšetkým na oblasti organizovania a vykonávania odborných seminárov, školení, jazykových hospitácií.
-  Protokol o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Spolkovým archívom Spolkovej republiky Nemecko (16. novembra 1998)
	V roku 2004 sa uskutočnil pobyt slovenských odborníkov v Nemecku za účelom výskumu archívnych dokumentov v Politickom archíve Ministerstva zahraničných vecí SRN. Výmena odbornej literatúry a časopisov, právnych noriem sa uskutočňuje priebežne.
-	Dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Poľskej republiky (Zakopané 30. marca 1993) v znení Dodatku k Dohode o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Poľskej republiky (Varšava 6. júla 1995)
Dohoda napomáha realizácii priamej spolupráce najmä v činnosti obvodných oddelení nachádzajúcich sa v blízkosti štátnej hranice s Poľskou republikou. Jej plnenie neuspokojivým spôsobom nebolo odborom poriadkovej polície Prezídia Policajného zboru zaznamenané.
	    V roku 2004 sa uskutočnilo rokovanie s predstaviteľmi Hlavného veliteľstva polície Poľskej republiky. Pracovníci  ODP P PZ mali možnosť sa oboznámiť s činnosťou (aj praktickou) poľskej služby dopravnej polície a ostatných orgánov na úseku aplikácie európskeho práva pri  výkone dohľadu nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky, a to v oblastiach vykonávania kontrol dodržiavania sociálnej legislatívy v zmysle príslušných predpisov EÚ, kontrol technického stavu vozidiel v zmysle Smernice 2000/30/ES,  kontrol prepravy nebezpečných vecí podľa Dohody ADR a prejednávania priestupkov cudzincov (zo štátov EÚ alebo tretích štátov). Na základe článku 4 odseku 1 uvedenej Dohody hlavný veliteľ hraničnej stráže Poľskej republiky a riaditeľ úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru Bratislava za účelom zaistenia efektívnej operatívnej spolupráce podpísali 5.12.2003 Protokol o spolupráci medzi Úradom hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru Bratislava a Hraničnou strážou Poľskej republiky v oblasti operatívnej ochrany štátnej hranice.  Na základe uvedeného prebieha medzi pracovníkmi Hraničnej stráže Poľskej republiky a pracovníkmi Národnej jednotky boja proti nelegálnej migrácii Úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru bezprostredná výmena informácií a poskytovanie vzájomnej pomoci za účelom úplného spoznania vyvstávajúcich hrozieb, ako aj boja proti nelegálnej migrácii. Prebiehajúce operatívne stretnutia sú na dobrej úrovni. Pri plnení Protokolu ako aj uvedenej Dohody sa nevyskytli žiadne problémy.
Platnosť tejto dohody skončí nadobudnutím platnosti pripravovanej Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti a spolupráci na prihraničných územiach.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej  republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb na spoločnej štátnej  hranici (Bratislava 8. júla 1993, č. 75/1994 Zb.)
Táto dohoda nie je v súlade s odporúčaniami Rady ES o vzorovej readmisnej dohode. Je rozpracovaná nová readmisná dohoda, ktorá bude plne v súlade s právom EÚ/ES. 
-	Vykonávací protokol uzatvorený medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Poľskej republiky na vykonávanie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb na spoločnej štátnej  hranici  (Bratislava 30. augusta 1993)
Obdobne sa pripravuje aj nový vykonávací protokol k novej readmisnej dohode.
-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spoločnej štátnej hranici (Varšava 6. júla 1995, č. 69/1996 Z. z.)
V roku 2002 bola podpísaná Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o zmenách priebehu štátnej hranice a schválení  hraničnej dokumentácie, s ktorou vyslovili súhlas vlády oboch štátov. Slovenská strana splnila všetky ústavné a medzinárodnoprávne predpoklady pre nadobudnutie platnosti predmetnej zmluvy a je pripravená na jej ratifikáciu. Poľská strana splnila podmienky na ratifikáciu zmluvy (súhlas poľského parlamentu) 24. novembra 2004. Predpokladá sa, že výmena ratifikačných listín by sa mala uskutočniť v prvom štvrťroku 2005 vo Varšave. Zmluva by mohla nadobudnúť platnosť v roku 2005.
V  súlade s článkom 10 zmluvy o spoločnej štátnej hranici v rokoch 2001 až 2003 bola zabezpečená prvá spoločná kontrola vyznačenia štátnej hranice a boli odstránené všetky zistené nedostatky. V roku 2004 boli dokončené všetky  súvisiace práce a kontrola bola dokončená záverečným protokolom, ktorý bol podpísaný na úrovni predsedov delegácií Stálej slovensko-poľskej hraničnej komisie 17. decembra 2004 v Bratislave. 
Naďalej pretrvával problém v súvislosti s neodôvodneným postojom poľskej strany  k doriešeniu problematiky právnej úpravy obnoveného trojštátneho hraničného znaku KREMENEC, na bode styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Poľskej republiky a Ukrajiny (obnova v roku 2000) formou trojstranného protokolu. Poľská strana navrhuje, bez  účasti a stanoviska ukrajinskej strany,  navrhuje starostlivosť o tento hraničný znak trojstrannou medzištátnou zmluvou. Slovenská strana v súlade s ustanoveniami zmluvy o spoločnej štátnej hranici a trojstrannými dohodami pripravila nový trojstranný protokol o predmetnom hraničnom znaku (obdobná právna úprava platná od roku 1946, zapracovaná aj do príslušných medzištátnych zmlúv). Podľa dohody s poľskou stranou z novembra 2002, bola problematika riešená na trojstrannom rokovaní hraničných komisií v prvom štvrťroku 2003. Napriek záväzku poľskej strany sa podpis nového protokolu o hraničnom znaku KREMENEC (trojstranne dohodnuté na september 2003) neuskutočnilo. Problematika bola v roku 2004 riešená aj formou výmeny diplomatických nót zúčastnených štátov. Podľa oznámenia  poľskej delegácie Stálej slovensko-poľskej hraničnej komisie je problematika právnej úpravy doriešená.  Podpis protokolu o hraničnom znaku KREMENEC je trojstranne dohodnutý na 14. apríla 2005 na území Poľskej republiky. Po podpise nového protokolu o hraničnom znaku KREMENEC a nadobudnutí jeho platnosti, bude slovenská strana iniciovať vypovedanie Protokolu medzi vládou Československej republiky a vládou Zväzu sovietskych socialistických republík a vládou Poľskej ľudovej republiky o starostlivosti o hraničný znak „KREMENEC“, vytýčený na styku hraníc Československa, Sovietskeho zväzu a Poľska z 29. októbra 1956. Nová konštrukcia znaku Kremenec nevyžaduje pravidelnú údržbu a záväzky z protokolu sú bezpredmetné. Vypovedanie dohody je trojstranne predrokované.
-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o malom pohraničnom styku (Zakopané 6. decembra 1996) v znení Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou, ktorou sa mení  Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o malom pohraničnom styku, podpísaná v Zakopanom dňa 6. decembra 1996 (Bratislava 24. januára 2000)
Pri vykonávaní zmluvy neboli zaznamenané prípady porušenia. Úrad hraničnej a cudzineckej polície Prezídia PZ v spolupráci s Hlavným veliteľstvom hraničnej stráže Poľskej republiky prijal po 1. 5. 2004 opatrenia, ktorými reagoval na zmenené podmienky súvisiace so vstupom SR a PR do Európskej únie. Ustanovenia zmluvy sú praxou prekonané, a preto sa navrhuje jej zrušenie. Prípadné zrušenie zmluvy nebolo zatiaľ konzultované s poľskou stranou.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o spolupráci a vzájomnej pomoci  pri katastrofách, živelných pohromách a iných závažných nehodách (Bratislava 24. januára 2000) 
Jednou z foriem vykonávania tejto dohody bola ponúknutá pomoc zo strany Poľskej republiky pri živelnej pohrome v Tatrách, ďalej sa v roku 2004 uskutočnilo na základe tejto dohody viacero spoločných stretnutí, medzinárodné cvičenie na území Poľskej republiky a Slovenskej republiky a  IX. Zasadnutie Slovensko-poľskej medzivládnej komisie pre cezhraničnú spoluprácu.
-	Dohoda o spolupráci Ministerstva vnútra Slovenskej republiky s Generálnym riaditeľstvom štátnych archívov Poľskej republiky na roky 1997 - 1998 v oblasti archívnictva (15. novembra 1996)
	Platnosť dohody sa automaticky predlžuje. V roku 2004 sa slovenskí odborníci zúčastnili v Poľsku na medzinárodnej konferencii.
-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej a železničnej doprave (Stará Ľubovňa 29. júla 2002) 
Nadobudla platnosť 19. apríla 2004. Zmluva nahradila neaktuálne medzinárodné zmluvy (Zmluva medzi ČSSR a PĽR o spolupráci pri výkone kontroly osôb tovaru a dopravných prostriedkov prestupujúcich československo-poľské štátne hranice v železničnom a cestnom styku z 23.septembra 1996, Dohoda medzi vládou ČSSR a vládou PĽR o spolupráci pri výkone kontroly v železničnom a cestnom styku z 8.7. 1971). Pri jej vykonávaní sa doposiaľ nevyskytli problémy. Odporúča sa však aktualizovať príslušné orgány v zmysle čl. 22 zmluvy, a to v súvislosti s prechodom kompetencií z Ministerstva financií SR na Ministerstvo vnútra SR v zmysle uznesenia vlády SR č. 856/31.8.2004.
-	Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Rakúskou republikou o spoločnej štátnej hranici spolu so záverečným protokolom z 21. decembra 1973, pokiaľ sa táto  Zmluva týka rakúsko-slovenskej štátnej hranice v znení nót z 22. decembra 1993 a 14. januára 1994
Predmetná zmluvná úprava je čiastočne prekonaná a vyžaduje si novelizáciu. Už v roku 1996 na úrovni Stálej slovensko-rakúskej hraničnej komisie začali práce na návrhu vecného obsahu novej zmluvy. Z dôvodu zmenených stanovísk vodohospodárskych orgánov oboch štátov došlo k zmene koncepcie charakteru štátnej hranice na hraničnom vodnom toku Morava. 
Zmena charakteru štátnej hranice na hraničnom vodnom toku Morava bola v decembri 2001 opätovne predložená na posúdenie príslušným orgánom a organizáciám vodného hospodárstva oboch štátov a v roku 2002 došlo k dohode o určení nepohyblivého charakteru štátnej hranice na hraničnom vodnom toku Morava.  V roku 2003 slovenská strana pripravila úplný variant textu novej zmluvy o štátnej hranici, ktorý odovzdala rakúskej strane v novembri na 9. zasadaní hraničnej komisie v Tullnan der Donau, ku ktorému sa rakúska strana doteraz nevyjadrila. Dôvodom je nedoriešenie všetkých návrhov na zrušenie niektorých spoločných hraničných ciest a súvisiaca kompenzácia úbytku slovenského štátneho územia, ktoré majú byť obsahom novej zmluvy. Rakúska strana ďalej podmienila rokovania o novej zmluve o štátnej hranici predchádzajúcou zmenou v súčasnosti platnej zmluvy o spoločnej štátnej hranici formou výmeny diplomatických nót. Na základe zmeny zmluvy sa majú prečíslovať hraničné úseky a hraničné znaky, zamerať štátna hranica a vyhotoviť nové hraničné dokumentárne dielo. Z uvedených dôvodov rokovania o návrhu textu zmluvy v roku 2004 nepokračovali. Návrh na zmenu doteraz platnej zmluvy o spoločnej štátnej hranici bude predložený vláde SR a NR SR v prvom polroku 2005. Následne bude zabezpečené prečíslovanie hraničných úsekov a hraničných znakov (2005) a práce na zameraní spoločnej štátnej hranice a nového hraničného dokumentárneho diela (2006-2007).
V roku 2004 boli oboma stranami zabezpečené iba najnevyhnutnejšie práce na údržbe poškodeného vyznačenia štátnej hranice v intenciách zmluvy o spoločnej štátnej hranici.
-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o spolupráci a vzájomnej pomoci pri katastrofách (Viedeň 11. júna 1997)
V roku 2004 neprebehli žiadne bezprostredné pracovné kontakty, výmena informácií prebiehala len na pôde medzinárodných organizácií.
-	Protokol medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky – odborom archívnictva a spisovej služby a Rakúskym štátnym archívom – Generálnym riaditeľstvom o spolupráci v oblasti archívnictva (10. decembra 1997)  
Zintenzívnila sa spolupráca najmä na úseku výmeny odborných materiálov a právnych noriem. Po roku 2005 sa predpokladá využitie možnosti usporiadania spoločných výstav archívnych dokumentov.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a rakúskou spolkovou vládou o zriadení hraničných vybavovacích miest a vykonávaní hraničného vybavovania v železničnej doprave počas jazdy (Viedeň 28. apríla 2004)
Dohoda nadobudla platnosť 1. mája 2004. Jej uzavretím sa vytvorili podmienky na vykonávanie hraničnej kontroly na jedno zastavenie a tiež na jej vykonávanie počas jazdy vlakov na určených trasách, čo prispelo k uľahčeniu a urýchleniu prekračovania štátnej hranie cez hraničné priechody.

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rumunska  o odovzdávaní a prijímaní občanov oboch štátov, ktorých vstup  alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny (Bratislava 20. september 1993, č. 89/1994 Zb.)
Nakoľko dohoda neupravuje readmisiu občanov tretích štátov, nie je v súlade s odporúčaniami Rady ES o vzorovej readmisnej dohode. Slovenská strana iniciovala prípravu novej readmisnej dohody, ktorá bude plne v súlade s právom EÚ/ES. 
-	Protokol na vykonávanie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rumunska  o odovzdávaní a prijímaní občanov oboch štátov, ktorých vstup  alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny (Bukurešť 9. decembra 1993)
Aj prípravu nového vykonávacieho protokolu k novej readmisnej dohode iniciovala slovenská strana.
-	Zmluva medzi Československou republikou a Zväzom sovietskych socialistických republík o úprave štátneho občianstva osôb s dvojakým občianstvom (Praha 5. októbra 1957, č. 47/1958 Zb.)
Pripravuje sa ukončenie platnosti zmluvy, pretože niektoré jej ustanovenia sú v rozpore s Európskym dohovorom o štátnom občianstve. 
-	Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Zväzom sovietskych socialistických republík o zamedzení  vzniku dvojakého štátneho občianstva (Moskva 6. jún 1980, č. 71/1981 Zb.)
Pripravuje sa ukončenie jej platnosti, pretože niektoré jej ustanovenia sú v rozpore s Európskym dohovorom o štátnom občianstve.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o spolupráci v oblasti civilnej ochrany a vzájomnej  pomoci pri mimoriadnych udalostiach  (Moskva 31. októbra 1995)
V roku 2004 neprebehli žiadne bezprostredné pracovné kontakty, výmena informácií prebiehala len na pôde medzinárodných organizácií.
-	Dohoda medzi vládou Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky a vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska o spolupráci v otázkach boja proti terorizmu, obchodovaniu s narkotikami a organizovanému zločinu a vo všeobecných otázkach bezpečnostnej praxe (Praha 23. júna 1990)
Riaditeľ Národnej jednotky boja proti nelegálnej migrácii Úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru vykonáva pravidelné stretnutia so styčným dôstojníkom Veľkej Británie p. Martinom Reevom (ZÚ Veľkej Británie vo Viedni), na ktorých prebieha výmena operatívnych informácií v súvislosti s riešením prípadov nelegálnej migrácie a prevádzačstva.

-	Zmluva medzi Slovenskou republiku a Ukrajinou o spoločných štátnych hraniciach    (Bratislava 14. októbra 1993, č. 1/1995 Z. z.)
Zmluva je prekonaná vývojom a v niektorých ustanoveniach kontroverzná. Otázka začatia prác na príprave textu novej zmluvy bola navrhnutá  ukrajinskej strane (na úrovni Spoločnej hraničnej komisie). Stanovisko predsedu ukrajinskej delegácie  k problematike prípravy novej zmluvy (alebo novelizácie zmluvy) je záporné. 
Problematika prípravy novej zmluvy bude nastolená slovenskou stranou na zasadaniach hraničnej komisie v roku 2006 až 2007 vo väzbe na výsledky druhého komplexného preskúšania spoločnej štátnej hranice podľa článku 10 zmluvy. V prípade potreby, bude ministerstvo vnútra iniciovať riešenie problematiky diplomatickou cestou.
Ukrajinská strana na 6. zasadaní Spoločnej hraničnej komisie (Kaluža, september 2003) súhlasila, aby sa druhé spoločne preskúšanie štátnej hranice uskutočnilo v rokoch 2004 až 2006 (malo začať v roku 2003). 
V roku 2004 začali práce na druhom komplexnom preskúšaní štátnej hranice prácami v teréne a v rámci nich bola vykonaná údržba hraničných stĺpov, údržba polygónových stĺpikov a vyčistená prevažná časť hraničného pruhu. Zároveň boli v roku 2004 pripravené smernice a zásady na vykonávanie prác na druhom spoločnom preskúšaní. Ďalej bol pripravený návrh na vykonanie leteckého meračského snímkovania spoločnej štátnej hranice, ktoré sa má vykonať predbežne v apríli 2005. Letecké meračské snímkovanie bude jedným z podkladov na vyhotovenie novej hraničnej dokumentácie, ktorej súčasťou budú ortofotomapy v analógovej a elektronickej forme. Celá nová dokumentácia má byť vyhotovená aj v elektronickej forme a v súradnicových systémoch národných (S-JTSK, S-42)  a európskych (ETRS89), čím bude kompatibilná so štandardami EÚ. Naviac vyhotovenie hraničných ortofotomáp aj v elektronickej forme významne napomôže príslušným slovenským orgánom ochrany štátnej hranice pri plánovaní opatrení na zabezpečenie budúcej vonkajšej Schengenskej hranice.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice (Bratislava 14. októbra 1993, č. 116/1994 Z. z.)
Podľa informácií Ministerstva vnútra SR ukrajinská strana neplní dohodu a nemá ani záujem rokovať o novom návrhu slovenskej strany. 
MZV SR potvrdzuje, že plnenie dohody ukrajinskou stranou je možné označiť za problematické. O novej dohode odmieta Ukrajina rokovať s poukazom na prebiehajúci negociačný proces o readmisnej dohode s EÚ.
-	Protokol o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Ukrajiny na roky 2004 a 2005 (Kyjev 21. júna 2004)
Na základe organizačných zmien štátnej pohraničnej služby Ukrajiny, ktorá v súčasnej dobe nespadá do právomoci Ministerstva vnútra Ukrajiny predkladáme na zváženie záväznosť uzavretého protokolu aj pre orgán štátnej pohraničnej služby Ukrajiny. Aj z týchto dôvodov iniciujeme vypracovanie protokolu medzi  Úradom hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru a Štátnou pohraničnou službou Ukrajiny. Aj keď v súčasnej dobe nie sú problémy pri spolupráci medzi hraničnými službami oboch štátov a prebiehajúce operatívne stretnutia sú na dobrej úrovni, nie je možné vylúčiť, že v budúcnosti takáto situácia nenastane.
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Kabinetom ministrov Ukrajiny 0o spolupráci a vzájomnej pomoci pri mimoriadnych udalostiach (Bratislava 5. decembra 2000)
V roku 2004 neprebehli žiadne bezprostredné pracovné kontakty, výmena informácií prebiehala len na pôde medzinárodných organizácií. Napriek viacerým podnetom zo slovenskej strany sa nepodarilo iniciovať činnosť Spoločnej komisie, ktorá má vyvíjať svoju činnosť na základe článku 13 dohody.
	- 	Dohovor o cestnej premávke (Viedeň 1968)
Podľa tohto dohovoru sa uskutočnila spolupráca v oblasti vzájomného zasielania rozhodnutí o dopravných priestupkoch a dožiadaní na lustráciu osôb, ktoré sa dopustili dopravných priestupkov s Rakúskom a Talianskom. 
	- Zmluva medzi Slovenskou republikou a Európskym policajným úradom o spolupráci (Bratislava 13. júna 2003)
Národná jednotka boja proti nelegálnej migrácii Úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru sa aktívne zapája do analytických pracovných skupín zameraných na výmenu informácií v oblasti nedovoleného prekračovania hraníc a pašovania migrantov prostredníctvom Národnej ústredne Europol zriadenej v SR. Spolupráca s Európskym policajným úradom je uspokojivá, výmena informácií prebieha obojstranne a pomáha pri realizácií prípadov medzinárodného organizovaného zločinu zameraného na nelegálnu migráciu a prevádzačstvo. 

Zmluva medzi SR a Európskym policajným úradom o spolupráci z 13. júna 2003 sa plnila do 31. 8. 2004. Dňa 1. 9. 2004 nadobudol pre Slovenskú republiku platnosť Dohovor o zriadení Európskeho policajného úradu (Dohovor o Europole) uverejnený v Oznámení ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 619/2004 Z. z.. Dohovor o Europole je nadradený vyššie uvedenej zmluve a Slovenská republika pristúpením k nemu získala dňom 1. 9. 2004 plnoprávne členstvo v Európskom policajnom úrade. Slovenská republika (MV SR) v súčasnosti vytvára organizačné, personálne, materiálno-technické a ďalšie predpoklady a podmienky na plnenie Dohovoru o Europole (napr. vyslanie druhého policajného styčného dôstojníka do centrály Europolu a personálne posilnenie národnej ústredne Europol o 5 miest policajtov k 1. 1. 2005). Okrem uvedených opatrení je zabezpečovaná výmena požadovaných kriminálno-policajných informácií medzi SR a Europolom, resp. SR a ďalšími členmi Europolu. 
      
Na základe uvedeného Ministerstvo vnútra SR považuje Zmluvu medzi SR a Európskym policajným úradom o spolupráci z 13. júna 2003 za v súčasnosti prekonanú, nahradenú Dohovorom o Europole a preto bude navrhnuté skončenie jej platnosti.
-  	Dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky    a United Stated Holocaust Memorial Council pri mikrofilmovaní archívnych dokumentov týkajúcich sa Holocaustu (1933 – 1948) (september 2003)
	Predmetom mikrofilmovania podľa tejto dohody sú archívne pomôcky a archívne fondy vzťahujúce sa k Holocaustu a jeho historickým súvislostiam uložené v Slovenskom národnom archíve a v štátnych archívoch s regionálnou územnou pôsobnosťou a v ich pobočkách. Mikrofilmovanie na základe tejto dohody, ako informoval zástupca americkej strany v decembri 2004, sa začne v roku 2005 v Štátnom archíve v Bratislave – pobočka Modra.

4.1. Prehľad zmlúv, ktoré boli v r. 2004 dojednané v gescii Ministerstva vnútra SR:  

V roku 2004 bolo v gescii ministerstva podpísaných jedenásť medzinárodných zmlúv:

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bosny a Hercegoviny o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických a služobných pasov

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Cyperskej republiky o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti, terorizmu, nedovolenému obchodovaniu s omamnými a psychotropnými látkami a iným druhom trestnej činnosti 

-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 29. októbra 1992, v znení Zmluvy zo dňa 18. augusta 1997

-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Egyptskej arabskej republiky o spolupráci v boji proti trestnej činnosti

-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti a spolupráci na prihraničných územiach 

-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o policajnej spolupráci 

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a rakúskou spolkovou vládou o zriadení hraničných vybavovacích miest a vykonávaní hraničného vybavovania v železničnej doprave počas jazdy

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky o vládou Švédskeho kráľovstva o readmisii osôb 

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Talianskej republiky o konverzii vodičských oprávnení 

-	Protokol o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Ukrajiny na roky 2004 – 2005.

	V r. 2004 pristúpila SR k nasledovným multilaterálnym zmluvným dokumentom, vzťahujúcim sa k agende Ministerstva vnútra:

-	Dohovor vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, o zriadení Európskeho policajného úradu 

-	Protokol vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, o interpretácii Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev formou predbežných rozhodnutí

-	Protokol vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii  a článku 41 ods. 3 Dohovoru o Europole, o výsadách a imunitách Europolu, členov jeho orgánov, zástupcov riaditeľa a zamestnancov Europolu

-	Protokol, ktorým sa mení a dopĺňa Dohovor o zriadení Európskeho policajného úradu (Dohovor o Europole) a Protokol o výsadách a imunitách Europolu, členov jeho orgánov, zástupcov riaditeľa a zamestnancov Europolu zo dňa 28. novembra 2002

-	Protokol vypracovaný na základe článku 43 ods. 1 dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu (Dohovor o Europole) pozmeňujúci článok 2 a prílohu tohto Dohovoru z 30. novembra 2000

-	Protokol proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky, doplňujúci Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu 

-	Protokol o prevencii, potláčaní a trestaní obchodovania s ľuďmi, osobitne so ženami a deťmi, doplňujúci Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu

-	Protokol proti nezákonnej výrobe a obchodovaniu so strelnými zbraňami, ich súčasťami a komponentmi a strelivom, doplňujúcim Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu

-	Dohovor určujúci štát zodpovedný za preskúmanie žiadostí o azyl podaných v jednom z členských štátov Európskych spoločenstiev 

-	Dohovor o zákaze vedenia motorových vozidiel vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii

-	Európska dohoda o zrušení víz pre utečencov.

	Celkovo možno plnenie medzinárodných zmlúv patriacich do gescie Ministerstva vnútra Slovenskej republiky v roku 2004 hodnotiť kladne. V ďalšom období bude potrebné pokračovať v prehlbovaní a rozširovaní bilaterálnej i multilaterálnej spolupráce v súčinnosti s Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy Slovenskej republiky.

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR je gestorom  zmlúv v oblasti stavebníctva, architektúry, regionálneho rozvoja a  verejných prác.

Pri vykonávaní medzinárodných zmluvných dokumentov neboli zaznamenané žiadne závažné problémy. V rámci plnenia zmlúv je tradične najaktívnejšia spolupráca s Českou republikou a za posledné obdobie sa zintenzívnili vzťahy najmä s krajinami V4 v rámci spolupráce v oblasti regionálneho rozvoja. Aktívne pole spolupráce predstavuje taktiež problematika cezhraničnej spolupráce, v rámci ktorej bolo podpísané Memorandum o porozumení o realizácii Programu Iniciatívy Spoločenstva INTERREG IIIA Slovenská republika – Česká republika, 2004-2006“. V roku 2004 uzatvorilo ministerstvo taktiež Dohodu o spolupráci s partnerskou Národnou agentúrou pre regionálny rozvoj a územné plánovanie Maďarskej republiky.
	
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR je gestorom mnohostranných a dvojstranných medzinárodných zmlúv v oblasti sociálnych vecí, pracovnoprávnych vecí a zamestnanosti, zmlúv v oblasti právnej ochrany detí, rodiny a mládeže a zmlúv v oblasti bezpečnosti zdravia pri práci. 
	
Multilaterálne zmluvy

Slovenská republika je v dôsledku sukcesie viazaná 57 dohovormi Medzinárodnej organizácie práce. Po 1. januári 1993 Slovenská republika ratifikovala 10 dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) – Dohovor MOP č. 144, č. 105, č. 138, č. 176, č. 173, č. 182, č. 183, č. 171, č. 156 a č. 184. Slovenská republika po svojom vzniku vypovedala tieto dohovory MOP  - Dohovor MOP č. 5, č. 10, č. 123 a č. 89. V súčasnom období je Slovenská republika viazaná 63 dohovormi MOP. 

Ratifikované dohovory podliehajú osobitnému režimu kontroly podľa Ústavy Medzinárodnej organizácie práce [XIII. časť (čl. 387 až 427) Mierovej zmluvy medzi mocnosťami spojenými a združenými a Nemeckom a protokol ( podpísané vo Versailles 28. júna 1919) – č. 217/1921 Zb. a n. v znení neskorších úprav]. Členské štáty podávajú podrobné správy o aplikácii dohovorov MOP, ktorých zmluvnou stranou sú a posielajú tieto správy Medzinárodnému úradu práce. V roku 2004 Slovenská republika prostredníctvom Ministerstva práce, sociálnych vecí rodiny SR a v spolupráci aj s inými príslušnými ministerstvami vypracovala na základe požiadavky Medzinárodného úradu práce správy o aplikácii dohovorov MOP, ktorých zmluvnou stranou je, boli to správy k týmto dohovorom MOP: Dohovor MOP č. 34, č. 45, č. 87, č. 88, č. 98, č. 100, č. 111, č. 122, č. 130, č. 136, č. 144, č. 148, č. 155, č. 156, č. 159, č. 161, č. 167, č. 171, č. 176 a č. 184.

Z hľadiska multilaterálnych zmlúv do pôsobnosti MPSVR SR patrí Európska sociálna charta a Dodatkový protokol k Európskej sociálnej charte (1988) Rady Európy, ktoré nadobudli platnosť  pre Slovenskú republiku dňa 21. júla 1998. V Zbierke zákonov boli uverejnené dňa 3. novembra 1998 Oznámením Ministerstva zahraničných SR vecí č. 329/1998 Z. z. a č. 330/1998 Z. z. Slovenská republika ako zmluvná strana ku dňu nadobudnutia účinnosti oboch multilaterálnych zmlúv Rady Európy podľa článku 21 charty podáva pravidelné podrobné správy o implementácii Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu Európskemu výboru sociálnych práv.

Podpis Revidovanej Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu k Európskej sociálnej charte zakladajúcej systém kolektívnych sťažností bolo schválené uznesením vlády SR č. 912/1999. Počas návštevy ministra práce, sociálnych vecí a rodiny v Štrasburgu v dňoch 18. - 19. 11. 1999 boli oba dokumenty podpísané ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Uvedené dohovory neboli doteraz ratifikované. 

Bilaterálne zmluvy

Sociálne zabezpečenie

Vstupom Slovenskej republiky do EÚ v oblasti sociálneho zabezpečenia sa vo vzájomných vzťahoch medzi členskými štátmi EÚ uplatňuje nariadenie Rady EHS 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov pohybujúcich sa v rámci spoločenstva (ďalej len „nariadenie“). Podľa článku 6 nariadenia sú ním nahradené všetky dohovory o sociálnom zabezpečení. 

V oblasti sociálneho zabezpečenia má SR uzavreté zmluvy s 22 krajinami. Existujúce zmluvy o sociálnom zabezpečení s členskými štátmi EÚ zostávajú naďalej v platnosti, ale nevykonávajú sa. Vykonávanie zmlúv s tzv. tretími štátmi je vo väčšine prípadov dobré, drobné problémy sa riešia veľmi operatívne a priebežne. Určité nedostatky boli zaznamenané pri plnení nasledujúcich zmlúv: 
	
-	Dohoda medzi Československou republikou a Zväzom sovietskych socialistických republík o sociálnom zabezpečení a Protokol k Dohode (Praha, 2. 12. 1959, č. 116/1960 Zb.).

Dohoda je zastaraná a pre Slovenskú republiku nevýhodná. Na návrh novelizovať túto dohodu Ruská federácia nereagovala. Uvedená dohoda sa okrem  Ruskej  federácie  uplatňuje i so štátmi bývalého SNŠ s výnimkou Ukrajiny. Gruzínsko do zmluvy nesukcedovalo. 

-	Dohoda medzi Československou republikou a Rumunskou ľudovou republikou o spolupráci v sociálnych otázkach so Záverečným protokolom (Praha, 2. 5. 1957, č. 95/1958 Zb.).

Dohoda je zastaraná a pre Slovenskú republiku nevýhodná. Z týchto dôvodov MPSVR SR zaslalo rumunskej strane nový návrh zmluvy, na ktorý dosiaľ nereagovala napriek viacerým urgenciám. Prostredníctvom MZV SR  sa  rezort sociálnych vecí a rodiny snaží primäť rumunských partnerov k rokovaniu o novej zmluve, zatiaľ bezvýsledne. 

-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou o sociálnom zabezpečení (Bratislava, 5. 12. 2000, č. 53/2002 Z. z.) 

Zmluva nadobudla platnosť dňa 1. januára 2002.  Podľa podnetov, ktoré dostáva MPSVR SR od žiadateľov o dôchodok z Ukrajiny, ukrajinská strana neúmerne dlho vybavuje žiadosti o dávky, dôchodky do SR vypláca sporadicky čo je predmetom častých sťažností poberateľov dávok.
 
Ministerstvo zdravotníctva SR pre nepriaznivú ekonomickú situáciu v rezorte odmieta zahŕňať do niektorých nových zmlúv vecné dávky zdravotnej starostlivosti. Z týchto dôvodov má rezort práce, sociálnych vecí a rodiny sťažené rokovania napr. pri rozpracovanej zmluve s Tureckom a Srbskom.
       
Zamestnanosť

Vstup Slovenskej republiky do EÚ ovplyvnil aj vykonávanie bilaterálnych dohôd o zamestnávaní. Vláda Slovenskej republiky uznesením č. 391 z 28. apríla 2004 rozhodla, že Slovenská republika úplne otvorí slovenský trh práce pre občanov štátov Európskeho hospodárskeho priestoru. Zamestnávanie občanov EÚ na území SR sa od 1. mája 2004 realizuje podľa ustanovení komunitárneho práva - nariadenia Rady (EHS) č. 1612/68 o slobode pohybu pracovníkov v rámci spoločenstva v znení neskorších predpisov (ďalej len „nariadenie“). 

Občania SR majú voľný prístup na trh práce v členských štátoch EÚ - Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska, Írskej republiky, Švédskeho kráľovstva, Českej republiky, Maďarskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky, Litovskej republiky, Lotyšskej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky (gréckej časti) a na Malte.

Voľný pohyb za prácou občanom SR neumožnili členské štáty EÚ - Belgické kráľovstvo, Holandské kráľovstvo, Luxemburské veľkokniežatstvo, Dánske kráľovstvo, Fínska republika, Francúzska republika, Grécka republika, Portugalská republika, Rakúska republika, Spolková republika Nemecko, Španielske kráľovstvo, Talianska republika a na základe Dohody o spoločnom európskom priestore - Nórske kráľovstvo, Republika Island a Lichtenštajnské kniežatstvo.

Bilaterálne zmluvy o zamestnávaní s členskými  štátmi EÚ zostali platné aj po vstupe do EÚ avšak ich výkon bol na území SR pozastavený. Dohody neboli zatiaľ vypovedané z dôvodu, že štáty, ktoré otvorili svoj trh práce (rovnako aj SR) si  ponechali možnosť využitia „safeguard close“, t.j. možnosť uzavrieť voľný prístup na trh práce v prípade, že by príliv pracovníkov ohrozil situáciu na ich trhu práce. 

V tých členských štátov EÚ, ktoré uplatnili v oblasti voľného pohybu za prácou prechodné obdobie a s ktorými má Slovenská republika uzavretú bilaterálnu dohodu v oblasti zamestnávania, sa zamestnávanie podľa bilaterálnej dohody realizuje len na území tohto daného štátu. Ide o nasledovné štáty a dohody:

Belgické kráľovstvo

Dohovor medzi vládou československou a vládou belgickou o pripustení cudzincov, ktorí sa chcú zdokonaliť vo svojich znalostiach odborných a jazykových (Brusel, 16. 10. 1937). Uvedený dohovor sa nevykonáva a nie je predpoklad obnovenia jeho vykonávania. 

Francúzska republika

Dohoda medzi kompetentnými úradmi Francúzska a Československa so zámerom uľahčiť prijímanie stážistov v oboch krajinách (Paríž,  22. 5. 1930). Dohoda sa nevykonáva. Na základe dohody s francúzskou stranou bude nahradená novou bilaterálnou dohodou, ktorá bude vykonávaná na území Francúzska po dobu uplatňovania prechodného obdobia v oblasti voľného pohybu za prácou.

Fínska republika

Dohoda medzi Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Centrom pre medzinárodnú mobilitu Fínskej republiky o výmene stážistov (Helsinky, 21. 10. 1998, č. 168/1999 Z. z.). Dohoda nadobudla platnosť 11. júna 1999 a jej vykonávanie sa realizuje na recipročnej báze. V roku 2004 na jej základe nebola realizovaná žiadna výmena  stážistov. 

Luxemburské veľkovojvodstvo

Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Luxemburského veľkovojvodstva o prijímaní stážistov (Luxemburg, 27. 5. 1998, č. 46/2001 Z. z.). Dohoda nadobudla platnosť k 1. 1. 2001. V roku 2004 na jej základe boli zamestnaní 4 občania SR na území  LV. 

Spolková republika Nemecko

Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko o zamestnávaní pracovníkov za účelom rozšírenia ich odborných a jazykových vedomostí z l8. 3. l996 (Bratislava, l8. 3. l996, č. 137/1996 Z. z.). Dohoda umožňuje zamestnávanie občanov na dobu jedného roka s možnosťou predĺženia o ďalších 6 mesiacov v prípade záujmu zamestnávateľa. Zamestnávanie sa na jej základe realizuje bez ohľadu na situáciu na trhu práce. Dohoda sa priebežne vykonáva a ročný počet činí 1000 osôb, pôvodne to bolo 700 osôb. V r. 2004 na jej základe pracovalo v SRN 563 občanov SR, ročný počet nebol vyčerpaný z dôvodu nedostatočnej ponuky pracovných miest v SRN (na základe tejto dohody nebol zamestnaný žiaden občan SRN na území SR).

Dohoda o postupe úradov práce pri sprostredkovaní zamestnania v  Spolkovej republike Nemecko záujemcom zo Slovenskej republiky na dobu najviac troch mesiacov v priebehu jedného roka medzi Ministerstvom práce a sociálnych vecí Slovenskej republiky v Bratislave a Spolkovým ústavom pre prácu v  Norimbergu z 11. 3. 1991. Na jej základe sa v roku 2004 na území SRN zamestnalo 8 702 občanov SR (v roku 2003 to bolo 10 132). Rozsah zamestnávania je závislý od ponuky zamestnania na trhu práce. Mimo týchto dohôd Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny zrealizovalo v roku 2004 v SRN ešte 126 pracovných pobytov pre študentov. Na rozsah zamestnávania občanov SR v SRN negatívne vplývala v minulom roku recesia nemeckého hospodárstva a vysoká miera nezamestnanosti v SRN.

V dôsledku uplatnenia voľného pohybu za prácou neboli obojstranne po 1. 5. 2004 vykonávané nasledovné dohody:

-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o vzájomnom zamestnávaní občanov (Praha, 29. 10. 1992, č. 318/1994 Z. z.), 

-	Dohoda medzi vládou Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky a vládou Poľskej republiky o vzájomnom zamestnávaní československých a poľských občanov (Praha, 16. 6. 1992),

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vzájomnom zamestnávaní občanov (Bratislava, 12. 2. 1999, č. 179/1999 Z. z.). 

Vykonávanie dohôd o sociálnom zabezpečení s nečlenskými štátmi EÚ 

Švajčiarska konfederácia

Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky  a Švajčiarskou spolkovou vládou o výmene stážistov (Bern, 8. 12. 1995, č. 167/1996 Z. z.). Dohoda sa priebežne vykonáva a v dohode stanovený ročný počet 100 osôb je zo strany SR vyčerpaný. V r. 2004 bolo vydaných 100 povolení na stáž pre občanov SR. 

Ruská federácia

Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o organizovaní zamestnávania v rámci plnenia obchodných alebo iných zmlúv a o vzájomnom zamestnávaní občanov (Bratislava, 13. 2. 1995, č. 95/1995 Z. z.). Dohoda sa vykonávala odo dňa podpisu. 

V apríli 2004  Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR obdržalo informáciu, že Migračný úrad Ruskej federácie bol zrušený a vykonávanie bilaterálnych dohôd prešlo do pôsobnosti Ministerstva vnútra RF. Nepodarilo sa nadviazať kontakt s novým vykonávateľom dohody čo negatívne vplývalo vykonávanie dohody. MPSVR SR požiada opätovne ZÚ SR v Moskve o pomoc pri kontaktovaní nového vykonávateľa dohody.

Ukrajina 

Dohoda  medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o vzájomnom zamestnávaní občanov (Užhorod, 6. 3. 1997, č. 287/1998 Z. z.). Dohoda nadobudla platnosť 5. mája 1998, odkedy sa priebežne i vykonáva. Na jej základe bolo v SR v r. 2004 vydaných pre občanov Ukrajiny len 170  povolení na dobu 1 roka, 9 na sezónne práce a 64 povolení na základe obchodných zmlúv. 

Vietnamská socialistická republika

Platnosť Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Vietnamskej socialistickej republiky o odbornej príprave vietnamských občanov v SOU v SR (Bratislava, 27. 1. 1994, č. 46/1994 Z. z.) skončila  27. 1. 2004.  

Zmeny vo vykonávaní dohôd o zamestnávaní 

Vykonávanie bilaterálnych dohôd o zamestnávaní od 1. 1. 2004 realizuje Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny.

Nakoľko ustanovenia nariadení EÚ je úplne nová agenda, problémy pri ich vykonávaní sa riešia s členskými štátmi priebežne, najmä s Českou republikou. Určité nedostatky sa vyskytli aj pri spolupráci a plnení dohôd s krajinami SNŠ ako sú zdĺhavé vybavovanie, predkladanie neúplných dokumentov, chybná aplikácia dohôd, nedostatočná informovanosť občanov a pod. Inštitúcie splnomocnené na vykonávanie dohôd tieto nedostatky riešili operatívne v spolupráci s MPSVR SR, partnerskými ministerstvami a so zastupiteľskými úradmi SR v zahraničí.  

Rezortné dohody o spolupráci

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR má uzavreté medzirezortné dohody o spolupráci s 19 partnerskými ministerstvami v oblasti práce, zamestnanosti a sociálnej politiky. V r. 2004 bola aktívna spolupráca najmä so Spolkovou republikou Nemecko, Francúzskou republikou a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska. Boli realizované konzultačné stretnutia expertov, výmeny skúseností a materiálov, ktoré prispeli k získaniu nových poznatkov a boli uplatnené v rámci práce nášho rezortu. 

Ministerstvo zdravotníctva SR

Ministerstvo zdravotníctva je gestorom medzinárodných zmlúv v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied. V tomto rezorte sa uzavierajú najmä dvojstranné vládne zmluvy o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied a na ich základe tiež rezortné programy spolupráce na obdobie niekoľkých rokov.

Naďalej prebieha proces ukončovania platnosti zmlúv uzavretých pred rokom 1990, ktoré obsahujú poskytovanie bezplatnej zdravotnej starostlivosti. Žiadne závažné problémy súvisiace s vykonávaním medzinárodných zmlúv sa nevyskytli. 

V rámci vyhodnotenia plnenia medzinárodných zmlúv je potrebné informovať o plnení zmlúv s niektorými partnermi:

Argumentáciu v súvislosti s vykonávaním zdravotníckych dohôd vo vzťahu k jednotlivým štátom sveta spracovateľ materiálu v určitých prípadoch ponechal v pôvodnom rozšírenom znení, ako ju poskytol rezort v záujme lepšej orientácie v súvislosti s problémami, ktoré sa v týchto prípadoch vyskytli.

Česká republika

Do 1. mája 2004 upravovali bilaterálne vzťahy v oblasti zdravotníctva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou štyri zmluvné dokumenty: 

-	Zmluva medzi SR a ČR o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti (Praha 23. mája 2000). Zmluva nadobudla platnosť dňa 1. apríla 2001. 
-	Správna dohoda medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky na vykonanie Zmluvy medzi SR a ČR o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti (Bratislava, 2.apríla 2001).   
-	Dodatok č. 1  k  Správnej dohode medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky na vykonanie Zmluvy medzi   Slovenskou  republikou  a  Českou  republikou  o  poskytovaní  a   úhrade zdravotnej starostlivosti (Brno, 18.7.2003).
-	Dohoda medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a  Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky o jednotnom administratívnom postupe pri posudzovaní, uznávaní a hodnotení chorôb z povolania ( Praha, 12.2.2004).

Plnenie zmlúv bolo sprevádzané sporadickými porušeniami na oboch stranách, ktoré sa riešili sťažnosťami na príslušných zdravotníckych zariadeniach.

Po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie 1. mája 2004 sa pre poskytovanie vecných dávok, teda zdravotnej starostlivosti, začalo uplatňovať nariadenie Rady č. 1408/1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby a členov ich rodín pohybujúcich sa v rámci spoločenstva (ďalej len „nariadenie“). Uvedené nariadenie Rady podľa jeho článku 6 nahrádza dohovory o sociálnom zabezpečení okrem dohovorov uvedených v prílohe č. III. Slovenská republika nemá žiadny vstup do prílohy č. III. nariadenia, čo znamená, že medzinárodné zmluvy, v ktorých je upravené poskytovanie zdravotnej starostlivosti sa dňom vstupu SR do EÚ prestali vykonávať, nahradilo ich nariadenie Rady č. 1408/71 (EHS). Týka sa to aj zmlúv s Českou republikou.

Zástupcovia českej strany žiadali vo februári 2004, aby aj po vstupe oboch republík do Európskej únie, zostal zachovaný „Dodatok č. 1 k Správnej dohode medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstva zdravotníctva Českej republiky na vykonávanie Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti“. MZ SR zaslalo k uvedenej žiadosti českej strany svoje stanovisko na MZ ČR, v ktorom uviedlo, že  „Dodatok č. 1 k Správnej dohode medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a  Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky na vykonanie Zmluvy medzi Slovenskou republikou a  Českou republikou o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti“ stratí svoje opodstatnenie. Od 1. mája 2004 bude Slovenská republika pri preplácaní nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť  postupovať podľa článku č. 36  Nariadenia Rady EHS.
 
Dňa 21. júla 2004 zaslal predchádzajúci český minister zdravotníctva J. Kubinyi list  ministrovi Zajacovi, ktorý sa týkal vykonávania článku 7 (prevoz poistenca jednej zmluvnej strany na územie druhej zmluvnej strany) Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti (ďalej len Zmluva), ktorá vstúpila do platnosti 1.4.2001 a článkov 5 a 6 Správnej dohody medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky. Minister Kubinyi vo svojom liste informoval „o pokračujúcom vykonávaní uvedených článkov Zmluvy, ktoré vedené prianím upraviť vzájomné vzťahy medzi oboma štátmi pri poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti budú aj naďalej garantovať už zmluvne zakotvené práva tak občanom Českej republiky, ako aj občanom Slovenskej republiky“.  V odpovedi zo dňa 2.9.2004 MZ SR informovalo terajšiu ministerku M. Emmerovú, že dňom vstupu Slovenskej  republiky a Českej republiky do Európskej únie, teda dňom 1. mája 2004 sa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti prestala vykonávať a nahradilo ju nariadenie Rady  EHS č. 1408/71. Zdravotné poisťovne v oboch krajinách postupujú podľa nariadenia Rady EHS č. 1408/71 a nepostupujú podľa horeuvedenej Zmluvy. 
                              
Veľká Británia

V súčasnej dobe je v platnosti Dohoda medzi vládou ČSSR a vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska o spolupráci v oblasti lekárstva a zdravotníctva /Praha, 23.4.1976/. Od 1. mája 2004 - dňom vstupu SR do EÚ sa prestala z tejto Dohody vykonávať časť, v ktorej je upravené poskytovanie zdravotnej starostlivosti. Nahradilo ju nariadenie Rady č. 1408/71 (EHS) o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby a členov ich rodín pohybujúcich sa v rámci spoločenstva. 
Na základe ustanovení predmetnej dohody bol 17.5.2004 v Ženeve podpísaný ďalší Plán spolupráce  medzi MZ SR a  MZ  Spojeného kráľovstva Veľkej  Británie a  Severného  Írska v oblasti lekárstva a zdravotníctva na roky 2004 - 2006. Na základe uvedeného Plánu sa uskutočňuje výmena odborníkov a informácií, podpora účasti odborníkov na odborných a vedeckých stretnutiach. 

Belgické kráľovstvo

Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Belgického kráľovstva v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied, ktorá bola podpísaná 16. septembra 1987 v Bruseli. 

V súčasnosti sa plnenie Dohody realizuje len formou výmeny odborných materiálov a skúseností. Belgická strana prejavila značný záujem predovšetkým o informácie  týkajúce sa reformy zdravotníctva prebiehajúcej na Slovensku.

 Švédsko

Bilaterálne vzťahy so Švédskom v oblasti zdravotníctva upravuje	Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky  a vládou Švédska  o spolupráci v oblasti zdravotníctva (Praha, 5.7.1984). Následne k nej boli opakovane podpísané programy spolupráce. V súčasnosti takýto vykonávací dokument nie je podpísaný. Vo februári 2004 švédska strana opakovane zrušila návštevu ich ministra zdravotníctva v SR z dôvodu pracovnej zaneprázdnenosti. 
 
Rakúsko

Dohoda medzi Československou socialistickou republikou a Rakúskou republikou o spolupráci v oblasti zdravotníctva (Viedeň, 18.11.1982).

Listom MZV SR č. 123.241/2004-MEPO z 18. mája 2004  bola Ministerstvu zdravotníctva SR zaslaná verbálna nóta rakúskeho Spolkového ministerstva zahraničných vecí č. GZ 1170.201/0002e-I.2/2004, v ktorej rakúska strana navrhuje slovenskej strane ukončenie platnosti troch bilaterálnych zmluvných dokumentov vrátane vyššie citovanej dohody o spolupráci v zdravotníctve a to dňom vstupu SR do EÚ t.j. 1.5.2004. Ako dôvod uvádza sa uvádza, že všetky tri zmluvy sa „najneskôr vstupom SR do EÚ stali bezpredmetnými“.

Keďže „zdravotnícka“ zmluva neupravovala poskytovanie zdravotnej starostlivosti, MZ SR nepovažovalo uvedený argument rakúskej strany za adekvátny a preto vo svojom stanovisku, ktoré bolo zaslané listom č. 12556-2/2004-OZV zo dňa 24.5.2004 na MEPO MZV SR navrhlo ponechanie predmetnej dohody v platnosti do 31.12.2004, aby bolo možné realizovať rozpracované aktivity v zmysle Plánu spolupráce, ktorého platnosť mala skončiť 31.12.2004. Uvedené stavisko bolo prostredníctvom ZÚ Viedeň oznámené rakúskej strane.

Poľsko

-	Dohoda o zdravotníckej spolupráci medzi republikou Československou a republikou Poľskou (Varšava, 17.11.1950) – gestor MZ SR
-    	Dohovor medzi Republikou Československou a Republikou Poľskou o sociálnom    poistení (Praha, 5.4.1948) – gestor MPSVaR SR.

Vstupom SR do EÚ bolo ukončené vykonávanie oboch vyššie citovaných zmluvných dokumentov a vzájomné poskytovanie zdravotnej starostlivosti sa riadi Nariadením 1408/71/EHS. 

Maďarsko

1. Dohovor medzi Československou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o spolupráci na poli sociálnej politiky, podpísaný 30. januára 1959 v Budapešti (ďalej len „dohovor“), uverejnený vo vyhláške 21/1960 Zb.
 2.Správna dohoda o vykonávaní Dohovoru medzi Československou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o spolupráci na poli sociálnej politiky, podpísaná 16. decembra 1959 v Prahe (ďalej len „správna dohoda“)

Vstupom SR do EÚ bolo ukončené vykonávanie oboch vyššie citovaných zmluvných dokumentov a vzájomné poskytovanie zdravotnej starostlivosti sa riadi Nariadením 1408/71/EHS. 

Slovinsko

V súčasnosti je v platnosti Dohoda medzi vládou SR a vládou Republiky Slovinsko o spolupráci v oblasti zdravotníctva /Bratislava, 11.11.1993/,  ktorá nadobudla platnosť 28.8.1995. V súlade s ustanoveniami článku 7 tejto Dohody podpísali ministri oboch krajín počas oficiálnej návštevy ministra zdravotníctva SR v Slovinsku  dňa 10.4.2003 Plán spolupráce v oblasti zdravotníctva medzi MZ SR a MZ Slovinska na roky 2003 – 2004. Podpisom predmetného dokumentu bol vytvorený právny rámec na pokračovanie slovensko-slovinských vzťahov v tejto oblasti. Obe strany prejavujú záujem o spoluprácu vo všetkých vzájomne výhodných oblastiach prostredníctvom MZ SR a aj priamymi kontaktmi medzi zdravotníckymi zariadeniami. MZ SR priebežne poskytuje slovinskej strane aj prostredníctvom ich ZÚ v SR rôzne informácie súvisiace s prebiehajúcou reformou zdravotníctva. Návšteva ministra zdravotníctva Slovinska pána Dušana Kebera v SR v dňoch 9. – 10.6.2004 predstavuje ďalšie rozšírenie spolupráce oboch krajín v oblasti zdravotníctva.

Chorvátsko 

Medzi SR a Chorvátskou republikou sú v platnosti v oblasti zdravotníctva  tieto zmluvné dokumenty:
1. Dohovor medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávie o spolupráci v oblasti zdravotníctva /Belehrad, 5.10.1963 – č. 89/1964 Zb./.
2. Zmluva medzi Slovenskou republikou a Chorvátskou republikou o sociálnom zabezpečení /Bratislava, 29.1.1997 – č. 307/1998 Z.z./. Gestorom tejto zmluvy  za SR je Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR.. V tejto zmluve sa medzi iným rieši aj poskytovanie zdravotnej starostlivosti pre občanov oboch krajín.
Vzťahy medzi oboma štátmi v oblasti zdravotníctva sú korektné a bezproblémové, zdravotnícki pracovníci navštevujú odborné podujatia v oboch štátoch. 

Srbsko a Čierna Hora

Medzi Slovenskou republikou  a Srbskom a Čiernou Horou sú v platnosti tieto zmluvné dokumenty v oblasti zdravotníctva.
-	Dohovor medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávie o spolupráci v oblasti zdravotníctva /Belehrad, 5.10.1963/. Platnosť nadobudol 13.3.1964. /Zb. 89/1964/.
-	Dohoda uzatvorená výmenou nót o bezplatnom recipročnom liečení pracovníkov československých a juhoslovanských diplomatických a konzulárnych úradov /Praha, 19.9.1964/. Táto Dohoda garantuje uvedeným pracovníkom bezplatnú zdravotnú starostlivosť a preplácanie liekov. Na jej základe MZ SR poskytuje zamestnancom ZÚ JZR a ich rodinným príslušníkom krytie zdravotnej starostlivosti a liekov. Zdravotnú starostlivosť poskytuje FNsP akademika L. Dérera a  DFNsP Bratislava, Limbová 1. Na preukázanie nároku na zdravotnú starostlivosť  MZ SR vystavilo uvedeným pracovníkom preukazy. 
-	Dohovor medzi Československou republikou a Federatívnou ľudovou republikou   Juhosláviou o sociálnom poistení /Belehrad, 22.5.1957, Zb. 3/1958/. Na základe tohto Dohovoru sa občanom SR a ZRJ, ktorí sa dočasne nachádzajú na území zmluvnej strany v prípade potreby poskytuje lekárska starostlivosť bezplatne. 
	
     Gestorom tejto zmluvy  za SR je Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR. V júni t.r. tlmočil veľvyslanec Srbska a Čiernej Hory v SR Kopečni ministrovi Zajacovi počas ich stretnutia ústnu žiadosť srbskej strany uzatvoriť medzi našimi krajinami sociálnu dohodu podobnú tej, ktorú Slovenská republika uzavrela s Chorvátskom. OZV MZ SR oslovil gestora (MPSVaR SR) doteraz platnej dohody o sociálnom zabezpečení so Srbskom a Čiernou Horou,  aby  ho informoval o záujme srbskej strany uzatvoriť takúto novú dohodu. Minister Kaník listom č. 3442/04-II/1 zo dňa 14.7.2004 oznámil pripravenosť k rokovaniu o novej sociálnej dohode. Súčasne však informoval, že ich partnerský rezort v Srbsku a Čiernej Hore žiada, aby v zmluve bola zahrnutá zdravotná starostlivosť v intenciách nariadenia Rady EHS 1408/71 a nie, ako žiadal pán veľvyslanec Kopečni, podľa vzoru zmluvy s Chorvátskom. V tomto zmysle zaslalo MZV Srbska a Čiernej Hory nótu MZV SR, ktoré o tom informovalo  MZ SR dňa 26.7.2004. MZV SR požiadalo Ministerstvo zdravotníctva o stanovisko k zaradeniu vecných dávok zdravotnej starostlivosti do novej dohody. MZ SR vo svojom stanovisku MEPO MZV SR zo dňa 13.9.2004 pod č. 18541-8/2004-OZV uvádza, že vzhľadom k tomu, že Srbsko a Čierna Hora nie sú členskými štátmi Európskej únie, a s tým spojeným rizikom s uplatňovaním Nariadenia rady 1408/71/EHS pre nečlenské štáty, MZ SR neodporúča uzatvoriť novú zmluvu v navrhovaných intenciách. Počas návštevy ministra zdravotníctva Srbska v SR v dňoch 9. – 11.11.2004 sa hovorilo aj o príprave novej zmluvy v oblasti zdravotníctva. Veľvyslanec Kopečni uviedol, že nevedel o aktivitách MZV Srbska a Čiernej Hory, aby nová zmluva bola v intenciách 1408/71 a že celú vec preverí a pripravia návrh, ktorý by bol prijateľný pre obe strany. Minister Zajac prezentoval pripravenosť slovenskej strany podpísať novú modernejšiu dohodu v oblasti zdravotníctva.

Macedónsko, Bosna a Hercegovina

Pre uvedené krajiny boli po revízii zmlúv ponechané v platnosti tieto zmluvy z bývalej Juhoslávie: 

1. Dohovor medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávie o spolupráci v oblasti zdravotníctva /Belehrad, 5.10.1963/. Platnosť nadobudol 13.3.1964.
2. Dohovor medzi Československou republikou a Federatívnou ľudovou republikou   Juhosláviou o sociálnom poistení /Belehrad, 22.5.1957/. Na základe tohto Dohovoru sa občanom uvedených krajín, ktorí sa dočasne nachádzajú na území zmluvnej strany v prípade potreby poskytuje lekárska starostlivosť bezplatne. 
Macedónska strana predložila prostredníctvom svojho veľvyslanectva vo Viedni na MZV SR nový návrh Zmluvy medzi SR a Macedónskom o sociálnom zabezpečení. MPSVaR SR poslalo zmluvu na MZ SR so žiadosťou o stanovisko, nakoľko návrh zmluvy obsahuje aj poskytovanie vecných dávok. MZ SR vo svojom stanovisku zo dňa 16.1.2004 uviedlo: Nakoľko je táto dohoda pre nás nevýhodná, keďže zdravotná starostlivosť pre občanov Macedónska je financovaná z rozpočtu Ministerstva zdravotníctva SR, navrhujeme uhrádzanie nákladov na zdravotnú  starostlivosť z tejto dohody vyňať. 

Vzťahy medzi oboma krajinami v oblasti zdravotníctva sú sporadické a väčšinou ide o vypracovávanie stanovísk k iným zmluvám, ktoré sa v súvislosti so vznikom štátu uzatvárajú v prvom rade. S hospodárskymi záujmami slovenských firiem v týchto štátoch súvisia tiež aj konzultácie ohľadom poistenia a zdravotnej starostlivosti.
 Bulharsko

Vzájomné vzťahy sú upravené Dohodou medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bulharskej republiky o spolupráci v oblasti zdravotníctva /Bratislava, 11.3.1994/, ktorá nadobudla platnosť dňom podpisu. Táto Dohoda upravuje aj poskytovanie a hradenie zdravotnej starostlivosti na náklady vysielajúcej strany. Spolupráca  s Bulharskom je bezproblémová. 14.1.2003 bol v Sofii podpísaný Plán spolupráce na roky 2003-2005.

Väčší záujem bulharskej strany o spoluprácu doposiaľ nebol konkrétne prejavený – avizované vyslanie bulharských expertov do SR sa neuskutočnilo.
Rumunsko

Dohoda medzi vládou Československej republiky a vládou Rumunskej ľudovej republiky o zdravotníckej spolupráci, Bukurešť, 25.marca 1958.

Vzhľadom na zastaranosť dokumentu, dohoda bola jednostranne vypovedaná.
Grécko
	
Bilaterálne zmluvné vzťahy upravovala Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Gréckej republiky o spolupráci  v oblasti zdravotníctva podpísaná v Aténach  22.10.1980, ktorej platnosť sa skončila 14.3.2003. Na žiadosť gréckej strany OZV MZ SR pripravil znenie novej dohody, ktorá  neobsahuje článok o bezplatnej starostlivosti. Dohoda bola prostredníctvom MZV SR zaslaná gréckej strane a v súčasnosti sa čaká na ich odpoveď.

Ruská federácia

Vzájomné dvojstranné vzťahy v oblasti zdravotníctva upravuje Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied (Moskva, 5.9.1994). Nadväzne k nej boli podpisované plány spolupráce, posledný s platnosťou do 31.12.2000.

Vzhľadom na pasívny prístup ruskej strany k plneniu jednotlivých ustanovení slovenská strana nebude iniciovať podpísanie nového formálneho dokumentu. Vzájomné dvojstranné kontakty možno označiť za stagnujúce.

Ukrajina

Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied (Kyjev, 10.2.1994).

K uvedenej dohode bol uzavretý jediný plán spolupráce na roky 1996-1997, ktorý sa však z ukrajinskej strany ani v jednom z ustanovení neplnil, a naopak, na aktivity slovenskej strany Ukrajina vôbec nereagovala. Vzhľadom na uvedené skúsenosti MZ SR neiniciovalo podpis obdobného dokumentu a slovensko-ukrajinské vzťahy v oblasti zdravotníctva absolútne stagnujú.

Dňa 4.11.2004 sa na MZ SR uskutočnilo stretnutie so zástupcom Veľvyslanectva Ukrajiny v SR, ktorý tlmočil záujem ukrajinskej strany na prehĺbení dvojstrannej spolupráce v niektorých vyšpecifikovaných oblastiach, pričom sa odvolávala práve na platnú medzivládnu zmluvu. Doposiaľ však z ukrajinskej strany nebola prejavená žiadna iniciatíva.  Problematickou naďalej zostáva oblasť poskytovania a hradenia zdravotnej starostlivosti ukrajinským občanom v akútnych prípadoch počas ich prechodného pobytu na území SR. Uvedený problém bol opakovane predmetom dvojstranných rokovaní najvyšších ústavných činiteľov SR a Ukrajiny, žiadny pokrok však nebol dosiahnutý. Vzhľadom na pohľadávky slovenských zdravotníckych zariadení voči ukrajinskej strane MZ SR bude iniciovať sprísnenie kontroly ukrajinských občanov vstupujúcich na územie SR pohraničnými orgánmi SR – v zmysle zákona povinnosť preukazovať sa uzavretým poistením pre liečebné náklady v zahraničí.

Turecko

Bilaterálne vzťahy s Tureckom upravuje Dohoda medzi Ministerstvom zdravotníctva SR a Ministerstvom zdravotníctva Tureckej republiky v oblasti  zdravotníctva podpísaná v Ankare 22.4.1996.

Spolupráca je na dobrej úrovni. MZ SR spolupracuje s Veľvyslanectvom Tureckej republiky v SR a poskytuje mu všetky vyžiadané podklady a informácie. Na pozvanie LÖSEV (Ankara Foundation of the Leukemia Children) sa zúčastnil slovenský detský pacient s onkologickou diagnózou spolu so svojou matkou na podujatí „The International Week for Children Leukemia“, ktoré sa konalo od 30.5. – 5.6.2004 v Turecku. Turecká strana im zabezpečila veľmi kvalitný program a postarala sa o všetkých zúčastnených na vysokej úrovni.

Izrael

Vo vzájomných vzťahoch platí Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Štátu Izrael o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied (podpísaná v Bratislave, 27. februára 1995, platnosť nadobudla 18.augusta 1996). K tejto dohode bol následne podpísaný Plán spolupráce v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied medzi Ministerstvom zdravotníctva SR a Ministerstvom zdravotníctva Štátu Izrael na roky 1996-1998, ktorý bol predĺžený najprv do roku 2002 a v januári 2003 výmenou korešpondencie bola jeho platnosť predĺžená do roku 2006.

Do roku 2004 sa dokument priebežne plnil, možnosť recipročnej výmeny odborníkov v plnom rozsahu využívala iba slovenská strana. V roku 2004 nastala stagnácia a o stáže v Izraeli nebol prejavený záujem.

Sýria

Dvojstranné vzťahy v oblasti zdravotníctva upravuje Dohovor o spolupráci v oblasti zdravotníctva medzi vládou ČSSR a vládou Sýrskej arabskej republiky č. 1067/76 Zb. 
"Lekárska pomoc poskytnutá príslušníkom druhej zmluvnej strany v prípade náhleho ochorenia sa bude poskytovať zadarmo." 

Vzhľadom na to, že plnenie dohody je pre slovenskú stranu nevýhodné a zaťažuje štátny rozpočet SR, predmetný zmluvný dokument bude v súlade s jeho záverečnými ustanoveniami jednostranne vypovedaný k najbližšiemu možnému termínu, ktorým je 28. október 2006.

Jordánsko

Vzájomné vzťahy upravuje Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Jordánskeho hášimovského kráľovstva o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied  (47/1986 Zb. )
      
„Každá zmluvná strana poskytne v prípade akútneho ochorenia alebo úrazu nevyhnutnú lekársku starostlivosť občanom druhej zmluvnej strany, ktorí sa prechodne nachádzajú na jej území“.

Vzhľadom na to, že plnenie dohody je pre slovenskú stranu nevýhodné a zaťažuje štátny rozpočet SR, predmetný zmluvný dokument bude v súlade s jeho záverečnými ustanoveniami jednostranne vypovedaný k možnému termínu, ktorým je 18. august 2006.

Čína

Bilaterálne vzťahy v oblasti zdravotníctva medzi SR a Čínskou ľudovou republikou upravuje Dohoda medzi vládou ČSSR a vládou ČĽR o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied (Praha, 13.5.1988). K predmetnej zmluve bol uzavretý Program spolupráce na roky 1998-1999. V súčasnosti nie je podpísaný platný vykonávací zmluvný dokument. Čínska strana zaslala 5 dní pre začiatkom návštevy viceministra zdravotnictva Zhu Qingshenga (8. – 12.11.2004) svoj návrh Plánu spolupráce medzi MZ ČĽR a MZ SR v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied na roky 2005 – 2009. Do toho času čínska strana vôbec nenavrhovala  rokovania  k novému  plánu spolupráce. MZ SR informovala viceministra počas rokovaní, že preštudovanie a dôkladné posúdenie ich návrhu plánu spolupráce bude vyžadovať dlhší čas, aby sa bolo možné k nemu  zodpovedne vyjadriť.  

Kontakty s Čínou v oblasti zdravotníctva boli doteraz aj vzhľadom na geografickú vzdialenosť sporadické. Väčšinou išlo o výmenu informácií na požiadanie jednej zo zmluvných strán. Väčšinou raz ročne pred zasadaním Svetového zdravotníckeho zhromaždenia čínska strana požiada o stanovisko MZ SR k otázke Taiwanu a jeho aktivít pri snahe získať členstvo vo WHO.

Kórejská ľudovodemokratická republika

Dohoda medzi vládou ČSSR a vládou Kórejskej ľudovodemokratickej republiky o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied. č. 94/89 Z.z. 

MZ SR jednostranne vypovedalo predmetnú zmluvu, ktorej platnosť skončila 21. mar-
ca 2004.

Kuba

Dvojstranné vzťahy v oblasti zdravotníctva upravuje Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Kubánskej republiky o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied (Havana, 10.5.1996).

K citovanej dohode bol podpísaný plán spolupráce na roky 1996-1998. Žiaľ, ustanovenia tohto dokumentu kubánska strana neplnila, preto po ukončení jeho platnosti slovenská strana neiniciovala podpis nového obdobného dokumentu. V súčasnosti styky s Kubou v oblasti zdravotníctva absolútne stagnujú.

Na základe jednostranného návrhu slovenskej strany na vypovedanie Dohody o vzájomnom bezplatnom liečení pracovníkov Veľvyslanectva Československej socialistickej republiky a Veľvyslanectva Kubánskej republiky, podpísanej v Havane 2.11.1964 ukončila táto dohoda platnosť dňa 30.9.2004.

Angola

Medzi SR a Angolou je v platnosti Dohoda medzi vládou ČSSR a vládou Angolskej ľudovej republiky o spolupráci  oblasti zdravotníctva a lekárskych vied /Luanda, 24.5.1984/. Pri poslednej revízii zmluvnej základne  v roku 1999, MZ SR navrhlo uvedenú dohodu vypovedať, nakoľko jej ustanovenia sú zastaralé a už nevyhovujú súčasným spoločensko-politickým podmienkam. MZV SR poslalo angolskej strane nótu s návrhom  zrušiť uvedenú dohodu, na ktorú doposiaľ nedostalo odpoveď. 

Mozambik

Vzájomné vzťahy upravuje Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Mozambickej ľudovej republiky o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied /Maputo, 12.5.1982/.

Vzhľadom na to, že plnenie dohody je pre slovenskú stranu nevýhodné a zaťažuje štátny rozpočet SR, predmetný zmluvný dokument bude v súlade s jeho záverečnými ustanoveniami jednostranne vypovedaný k najbližšiemu možnému termínu, ktorým je 27. október 2006.

Sudán

Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Sudánskej demokratickej republiky o spolupráci v oblasti zdravotníctva /Chartúm, 12.2.1970/.

SR jednostranne vypovedala predmetnú zmluvu, jej platnosť skončí 23. júla 2005.

Laos

Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Laoskej ľudovodemokratickej republiky o spolupráci v oblasti zdravotníctva /Vientiane28. 12. 1979/.

SR jednostranne vypovedala predmetnú zmluvu, jej platnosť skončí 28. apríla 2005.

Svetová zdravotnícka organizácia

Dvojročná dohoda o spolupráci medzi MZ SR a Regionálnym úradom Svetovej zdravotníckej organizácie pre Európu bola vytvorená na základe zdravotných priorít SR a zameriava sa na tieto dimenzie:

-	zodpovednosť za zabezpečenie a vykonávanie zdravotnej starostlivosti
-	neprenosné choroby
-	zdravotnícke systémy- primárna zdravotná starostlivosť vrátane komunitnej starostlivosti, špecializovaná starostlivosť a nemocnice
-	zdravotnícky informačný systém
-	ďalší rozvoj liekovej politiky.

Spolupráca medzi WHO a SR sa realizuje nielen prostredníctvom tejto dohody, ale aj organizovaním a účasťou na spoločných workshopoch a konferenciách WHO, prostredníctvom ktorých sa SR zapája do medzinárodných programov.

Ministerstvo pôdohospodárstva SR 

Ministerstvo pôdohospodárstva SR je gestorom zmlúv o spolupráci na hraničných vodách, zmlúv v oblasti poľnohospodárstva, veterinárnej a fytosanitárnej služby, potravinárstva, lesného a vodného hospodárstva, zmlúv v oblasti geodézie, kartografie a katastra.

V súvislosti s plnením dvojstranných a mnohostranných medzinárodných zmlúv v gescii MP SR nevznikli pri ich vykonávaní žiadne závažné problémy.

V priebehu roku 2004 dochádzalo postupne k napĺňaniu uznesenia vlády SR č. 992 z 22. októbra 2003 „Ukončenie platnosti medzivládnych dohôd o spolupráci v oblasti veterinárnej medicíny a medzivládnych dohôd o spolupráci v oblasti karantény a ochrany rastlín v súvislosti s prebratím legislatívy dňom vstupu SR do Európskej únie“. Po vykonanej notifikácii návrhov na ukončenie platnosti uvedených dohôd, prostredníctvom zastupiteľských úradov SR v jednotlivých oslovených krajinách, prebiehal proces vypovedania týchto dohôd, pričom sa nevyskytli žiadne závažné problémy.  

Ministerstvo životného prostredia SR 

	Ministerstvo životného prostredia SR je gestorom zmlúv v oblasti životného prostredia.

V rámci bilaterálnej spolupráce sa v uplynulom období intenzifikovala spolupráca s krajinami, s ktorými boli uzavreté dohody už v skoršom období, osobitne s Maďarskom, Rakúskom, Českou republikou  a Švajčiarskom. Širokospektrálna spolupráca v oblasti životného prostredia s maďarskými partnermi zaznamenala ďalší kvalitatívny posun a orientáciu prevažne na konkrétnu projektovú spoluprácu s dôrazom na prihraničné regióny. Posilnila sa spolupráca so Švajčiarskom a za významnej finančnej pomoci boli na základe čiastkových dohôd zrealizované  vodohospodárske projekty ako preventívne opatrenia v oblastiach postihnutých povodňami.  

Nosnými témami stretnutí a náplňou jednotlivých projektov s Rakúskom rezonovala silná podpora Slovenska ako partnera v Európskej únii a spolupráca sa orientovala na intenzifikáciu komunikácie susediacich regiónov a na riešenie projektov prispievajúcich k znižovaniu emisií skleníkových plynov. Mimoriadne významnou je aj uzavretá medzivládna dohoda o vykonávaní Dohovoru o posudzovaní vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice Vytvoril sa tým právny rámec a jasný transparentný postup pre proces posudzovania vplyvov na životné prostredie, čím sa zároveň zabezpečí, aby cezhraničné vplyvy navrhovaných činností boli pri rovnocennej účasti správnych orgánov a verejnosti oboch krajín včas a detailne zistené a vyhodnotené a aby výsledok bol primerane vzatý do úvahy pri všetkých rozhodnutiach, ktoré sú relevantné pre schválenie navrhovanej činnosti.

Vzájomná výmena skúseností pokračovala s Českou republikou, hlavne pri informovaní sa o postupoch oboch krajín pri implementovaní práva EÚ a pri premietaní záväzkov medzinárodných dohovorov do národnej legislatívy, hlavne v oblasti ochrany ovzdušia a odpadového hospodárstva a starých záťaží.	

Popri už skôr uzavretej rámcovej dohode o spolupráci v oblasti ochrany životného prostredia s Čínou bola uzavretá osobitná rezortná dohoda o spolupráci v oblasti vodného hospodárstva.

V rámci mnohostrannej spolupráce sa pozornosť rezortu sústredila na finalizáciu prístupového procesu k medzinárodným dohovorom pre oblasť ochrany krajiny a ochrany veľrýb.

		Závažné nedostatky pri napĺňaní uzavretých dvojstranných a mnohostranných zmlúv sa zatiaľ nevyskytli. Pri niektorých dohodách dočasne ustrnula spolupráca v dôsledku menovania nových partnerov, resp. zmeny kompetencie príslušnej organizácie zodpovednej za vykonávanie dohody.

Ministerstvo školstva SR

	Ministerstvo školstva SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre základné, stredné a vysoké školy, pre školské zariadenia, celoživotné vzdelávanie, pre vedu a pre štátnu starostlivosť o mládež a šport a preto je kompetentné uzavierať medzinárodné zmluvy vo vyššie uvedených oblastiach. 
V roku 2004 Ministerstvo školstva SR uzavrelo:
a)	prezidentskú dohodu:
Zmluva medzi Slovenskou republikou a Svätou stolicou o katolíckej výchove a vzdelávaní,
Bratislava, 13. mája 2004/platnosť od 9. júla 2004
b) 	vládne dohody: 
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Republiky Rakúsko o vedecko-technickej spolupráci
Viedeň, 19. februára 2004/platnosť od 1. decembra 2004
Dohovor, ktorým sa definuje Štatút Európskych škôl,
Bratislava, 6. júla 2004/platnosť pre SR od 1. septembra 2004
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o vedecko-technickej spolupráci
Varšava, 18. novembra 2004/dohoda ešte nenadobudla do platnosť
c) 	neparticipovalo na príprave a prerokovaní nových vládnych dohôd,
d) 	Ministerstvo školstva gestorovalo nasledujúce medzinárodné rezortné zmluvné dokumenty:
Program spolupráce v oblasti školstva a kultúry medzi Slovenskou republikou a Helénskou republikou na roky 2004 – 2006 (Atény, 27. februára 2004)
Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom školstva a vedy Bulharskej republiky na roky 2003 – 2006 (Bratislava, 3. mája 2004)
Program spolupráce v oblasti školstva a kultúry medzi Slovenskou republikou a Luxemburským veľkovojvodstvom na roky 2005 – 2007 (Bratislava, 24. novembra 2004)
e) 	gestorovalo prípravu, prerokovanie a pripravilo na podpis zmluvne dokumenty:
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických o Komisii J. W. Fulbrighta pre vzdelávacie výmeny v Slovenskej republike, 
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o vzájomnom uznávaní častí štúdia a rovnocennosti dokladov o vzdelaní, hodností a titulov získaných v Slovenskej republike a v Poľskej republike,
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rumunska o vedecko-technickej spolupráci,
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Juhoafrickej republiky o spolupráci v oblasti vedy, techniky a vzdelávania,
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bulharskej republiky o vedecko-technickej spolupráci,
(po schválení textu dohody vládami oboch strán bude dohodnutý termín podpisu dohody) 
Dohoda o spolupráci v oblasti vzdelávania a výučby anglického jazyka medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Britskou radou Slovensko na obdobie rokov 2005-2010,
Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom vzdelávania a vedy Ukrajiny v oblasti vzdelávania na roky 2005-2008,
(slovenský text zmluvného dokumentu bol zaslaný na vyjadrenie stanoviska ukrajinskej strane) 
Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom školstva Moldavskej republiky v oblasti vzdelávania na roky 2005 – 2008,
(po chválení smernice ministrom školstva SR bude text zaslaný na vyjadrenie moldavskej strane)
Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom vedy, vzdelávania a športu Chorvátskej republiky na akademické roky 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 a 2007/2008,
(slovenský návrh textu zmluvného dokumentu bol zaslaný na vyjadrenie stanoviska chorvátskej strane)
Protokol o spolupráci v oblasti mládeže medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom mládeže, rodiny a rovnosti šancí Maďarskej republiky na roky 2005 – 2006,
(protokol bol odstúpený maďarskej strane na zaujatie stanoviska, podpis sa očakáva v roku 2005)
Program spolupráce v oblasti vzdelávania a vedy medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom školstva Portugalskej republiky,
Program kultúrnej, školskej, jazykovej, vedeckej, odbornej a inštitucionálnej spolupráce medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Francúzskej republiky na roky 2005-2007,
Program spolupráce medzi Slovenskou republikou a Flámskym spoločenstvom Belgicka v oblasti školstva, vedy a kultúry na roky 2004, 2005 a 2006,
Program spolupráce v oblasti školstva a kultúry medzi Slovenskou republikou a Francúzskym spoločenstvom Belgicka na roky 2004-2005,
Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom vysokého školstva Kubánskej republiky v oblasti školstva na roky 2005– 2007,
Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom školstva a odbornej výchovy Vietnamskej socialistickej republiky v oblasti školstva a vedy na roky 2005 – 2007,
Protokol o zriadení a činnosti bilaterálnych sekcií na gymnáziách v Slovenskej republike uzatvorený medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom zahraničných vecí Talianskej republiky,
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Talianskej republiky o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní v oblasti vysokého školstva,
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko o školskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Spolkovou republikou Nemecko,
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko o vysielaní nemeckých učiteľov na školy v Slovenskej republike.
V súvislosti so vstupom SR do EÚ  boli vypovedané nasledovné bilaterálne dohody:
v zmysle uznesenia vlády SR č.220 z 10.3.2004 :
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Bulharskej ľudovej republiky o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní a o vedeckých hodnostiach a tituloch vydávaných v Československej socialistickej republike a v Bulharskej ľudovej republike,
Protokol medzi vládou Československej socialistickej republiky a  vládou Indickej republiky o rovnocennosti vysvedčení, titulov a diplomov udieľaných na stredných školách, univerzitách a na iných vzdelávacích a vedeckých organizáciách a inštitúciách v Československej socialistickej republike a v Indickej republike,
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Irackej republiky o vzájomnom uznávaní dokladov o vzdelaní, ako aj o dokladov o vedeckých hodnostiach a tituloch udeľovaných v Československej socialistickej republike a v Irackej republike,
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Mongolskej ľudovej republiky o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní a o udelení vedeckých hodností, vydávaných v Československej socialistickej republike a v Mongolskej ľudovej republike,
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a Zväzovou výkonnou radou Skupštiny Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávie o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní a dokladov o vedeckých hodnostiach a tituloch vydávaných v Československej socialistickej republike a v Socialistickej federatívnej republike Juhoslávii,
Protokol o rovnocennosti dokumentov o vzdelaní, vedeckých hodnostiach a tituloch, ktoré sa vydávajú alebo udieľajú v Československej socialistickej republike a vo Zväze sovietskych socialistických republík, 
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Afganskej demokratickej republiky o vzájomnom uznávaní dokladov o dosiahnutom vzdelaní a dokladov o udelení vedeckých hodností a titulov,
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Kabinetom ministrov Ukrajiny o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní vydaných v Slovenskej republike a v Ukrajine,
Dohoda medzi MŠ SR a Odborom školstva Ministerstva Flámskeho spoločenstva Belgicka o spolupráci v oblasti stredoškolského vzdelávania. 
(dohoda bola v súlade s čl. 6 belgickou (flámskou) stranou vypovedaná k 30. júnu 2004)

V priebehu uplynulého roka neboli zaznamenané žiadne závažne problémy pri plnení záväzkov Slovenskej republiky v oblastiach patriacich do pôsobnosti rezortu školstva a všetky záväzky sa priebežne plnili v závislosti na finančných možnostiach rezortu.

Rezortné zmluvné dokumenty s oboma národnými spoločenstvami Belgicka za oblasť školstva, vedy, mládeže a športu neboli podpísané z dôvodu nevyjasnenosti kompetencií s Úradom vlády SR.

Ministerstvo kultúry SR

Ministerstvo kultúry SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre umenie, štátny jazyk a písomníctvo, krajinu a pamiatky, pre miestnu a osobitnú kultúru vrátane cirkví, náboženských spoločností a menšinových kultúr, pre verejné informácie, na vykonávanie autorského zákona a príbuzných práv ako aj pre výrobu a obchod v oblasti kultúry a preto je kompetentné uzavierať medzinárodné zmluvy vo vyššie uvedených oblastiach.

V roku 2004 boli podpísané nasledovné dohody, resp. programy spolupráce:

-	Memorandum porozumenia medzi Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky a Ministerstvom zahraničných vecí Čílskej republiky v oblasti kultúry a umenia, podpísané v Santiago de Chile dňa 5. mája 2004

-	Protokol z 2. zasadnutia zmiešanej slovensko-rakúskej komisie podľa článku 13 Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rakúskej republiky o spolupráci v oblasti kultúry, vzdelávania a vedy, podpísaný vo Viedni 22. októbra 2004 (gestor MK SR)

-	Slovensko-francúzsky program spolupráce v oblasti kultúry a audiovízie na roky 2004 až 2006, nadobudol platnosť dňa 27. apríla 2004 podpisom verbálnej nóty č. MK 4169/2004-800 

-	Program spolupráce v oblasti školstva a kultúry medzi Slovenskou republikou a Luxemburským veľkovojvodstvom na roky 2005 – 2007, podpísaný 24. novembra 2004 v Bratislave (gestor MŠ SR)

-	Program spolupráce medzi Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky a Ministerstvom kultúry Bulharskej republiky na roky 2004 – 2006, podpísaný 10. 8. 2004 v Bratislave

-	Program spolupráce medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Indickej republiky v oblasti kultúry a umenia na roky 2004 – 2007, podpísaný 13. decembra 2004 v Dillí

-	Program spolupráce v oblasti školstva a kultúry medzi Slovenskou republikou a Helénskou republikou na roky 2004 – 2006, podpísaný 27. februára 2004 v Aténach.

Spomedzi dvojstranných dohôd, ktoré sú v priebežnom plnení z minulých rokov, upozornilo Ministerstvo kultúry na dva zmluvné dokumenty:

-	Základná zmluva medzi Slovenskou republikou a Svätou Stolicou bola podpísaná vo Vatikáne 24. novembra 2000 a publikovaná pod č. 326/2001 Z. z. 

Slovenská republika sa ratifikovaním medzinárodnej zmluvy so Svätou stolicou  zaviazala uzavrieť štyri osobitné medzinárodné zmluvy, ktoré sa týkajú finančného zabezpečenia katolíckej cirkvi, školstva a vyučovania náboženstva, duchovnej služby v ozbrojených silách a zboroch a uplatňovania výhrad vo svedomí. 

Dňa 27. novembra 2002 nadobudla účinnosť Zmluva medzi Slovenskou republikou a Svätou stolicou o duchovnej službe katolíckym veriacim v ozbrojených silách a ozbrojených zboroch SR, podpísaná v Bratislave 21. augusta 2001, ktorá bola publikovaná pod č. 648/2002 Z. z.  

Druhou parciálnou zmluvou, ktorá bola schválená, je Zmluva medzi SR a Svätou stolicou o katolíckej výchove a vzdelávaní. Poslanci Národnej rady SR vyslovili súhlas so zmluvou 20. januára 2004 a slávnostný podpis obidvoch dokumentov sa uskutočnil 13. mája 2004, pričom bola publikovaná pod č. 394/2004 Z. z. 

V súvislosti s uzavretím rámcovej medzinárodnej zmluvy je potrebné uviesť aj implementáciu jej záväzkov do právneho poriadku SR. Ide predovšetkým o novelizáciu Trestného poriadku a Občianskeho súdneho poriadku, v ktorom boli reflektované a zohľadnené ustanovenia čl. 8 medzinárodnej zmluvy o nedotknuteľnosti spovedného tajomstva. Legislatívny proces schvaľovania zmluvy o výhradách vo svedomí nie je v súčasnosti uzavretý. Rezortu kultúry sa priamo dotýka zmluva o financovaní katolíckej cirkvi, pričom jej výsledná podoba je závislá od prípadnej úpravy financovania všetkých registrovaných cirkví a náboženských spoločností pôsobiacich v SR. 

-	Dohoda medzi vládou Českej republiky a vládou Slovenskej republiky o spoločnom vlastníctve, hospodárení a užívaní pavilónu v Benátkach bola podpísaná ministrami kultúry Českej republiky a Slovenskej republiky v Prahe 31. októbra 2002. Dohoda nadobudla platnosť na základe svojho čl. VI. ods. 1  3. júla 2003. 

	Na základe potreby dohodnúť a zmluvne upraviť záväzky vyplývajúce z dohody sa 18. októbra 2004 v SNG v Bratislave uskutočnilo rokovanie za účasti zainteresovaných strán (MK SR, MK ČR, SNG Bratislava a NG Praha), ktorého výsledkom sú prípravné opatrenia na uzavretie vykonávacej dohody o pravidlách vzájomnej spolupráce v súvislosti so spoločným vlastníctvom, hospodárením a využívaním pavilónu v Benátkach. 

V rámci multilaterálnej agendy Ministerstvo kultúry spolupracuje s viacerými medzinárodnými organizáciami a zabezpečuje implementáciu viacerých súvisiacich dohovorov.

Uplatňujúc záväzky vyplývajúce z Dohovoru o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva (UNESCO, 16. november 1972) Ministerstvo kultúry SR aj v r. 2004 zabezpečovalo prostredníctvom Pamiatkového úradu monitoring pamiatkového fondu lokalít zapísaných v Zozname svetového dedičstva. Priebežne bol sledovaný stav dokumentácie kultúrnych pamiatok a územno-plánovacej dokumentácie,  stav evidencie kultúrnych pamiatok, stav vlastníctva, využívanie a stavebno-technický stav kultúrnych pamiatok, plánovanú stavebnú a investičnú činnosť, obnovu a údržbu národných kultúrnych pamiatok v súvislosti s podmienkami dodržiavania Dohovoru o ochrane svetového dedičstva.

V súvislosti s ratifikáciou Druhého protokolu k Haagskemu dohovoru o ochrane kultúrnych hodnôt v prípade ozbrojeného konfliktu z r. 1954 spracováva Ministerstvo obrany SR v spolupráci s Ministerstvom kultúry SR návrhu smernice „Ochrana kultúrnych hodnôt v prípade ozbrojeného konfliktu“. 

	V rámci uplatňovania Dohovoru o prostriedkoch na zamedzenie nezákonného dovozu, vývozu a prevodu vlastníctva kultúrneho majetku (UNESCO, 14. november 1970) a Dohovoru o ukradnutých alebo nezákonne vyvezených kultúrnych predmetoch (UNIDROIT, 24. jún 1995) bola na Ministerstve kultúry založená komisia na ochranu súčastí kultúrneho dedičstva zložená zo zástupcov Prezídia policajného zboru, Úradu boja proti organizovanej kriminalite, Oddelenia nelegálneho obchodu a ochrany kultúrneho dedičstva, Národnej ústredne INTERPOL a pracovníkov sekcie kultúrneho dedičstva MK SR. 

Ministerstvo kultúry v r. 2004 priebežne plnilo aj záväzky vyplývajúce z dohovorov Rady Európy, spadajúce do jeho gescie

-	Dohovor o ochrane architektonického dedičstva Európy z r.  1985. 
-	Revidovaný Európsky dohovor o ochrane archeologického dedičstva z r. 1992.

V oblasti médií, audiovízie a ochrany autorských práv nebola v roku 2004 uzavretá žiadna nová medzinárodná alebo bilaterálna zmluva. V súčasnosti prebieha príprava návrhu nového zákona o audiovízií, ktorý by zohľadnil požiadavky Európskeho dohovoru na ochranu audiovizuálneho dedičstva ako aj jeho Protokolu o ochrane televíznej produkcie.

Hodnotiac stav plnenia medzinárodných zmlúv, Ministerstvo kultúry konštatovalo, že dohody, resp. programy spolupráce, ktoré sú v platnosti už dlhšie obdobie, sa plnia bez problémov, v závislosti od výšky pridelených finančných prostriedkov oboch zmluvných strán.

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR

	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR je gestorom uzavierania medzinárodných zmlúv v oblasti dopravy, pôšt a telekomunikácií. 
	
Cestná doprava
	
Slovenská republika je viazaná 39-timi medzivládnymi dohodami o medzinárodnej cestnej doprave, ktoré sama uzavrela alebo prevzala sukcesiou. Pri plnení týchto dohôd sa nevyskytli žiadne vážnejšie problémy. Za príkladnú možno považovať spoluprácu s nasledovnými štátmi: Portugalsko, Španielsko, Veľká Británia, Nórsko, Švédsko, Fínsko, Dánsko, Holandsko, Belgicko, NSR, Švajčiarsko, Poľsko, Česká republika, Litva, Lotyšsko, Estónsko, Chorvátsko. Operatívne bolo potrebné riešiť niektoré problémy pri realizácii dohody v oblasti cestnej nákladnej dopravy najmä so štátmi: Rakúsko, Maďarsko, Bulharsko, Rumunsko, Ruská federácia a Ukrajina. V ojedinelých prípadoch išlo o predloženie neplatných (nesprávnych) prepravných povolení na vstup kamiónov, resp. autobusov, o nedodržanie predpisov týkajúcich sa hmotnosti a rozmerov vozidiel, predpisov o technickom stave vozidiel a o práci osádok v medzinárodnej doprave. Počet týchto priestupkov vo vzťahu k počtu jázd kamiónov a autobusov je však zanedbateľný. S niektorými negatívnymi javmi sa slovenskí dopravcovia stretli pri realizácii medzivládnych dohôd v Ruskej federácii, Bulharsku, Rumunsku, na Ukrajine a v Turecku pri vybavovaní autobusov a kamiónov na hraničných priechodoch. Išlo najmä o vynucovanie si rôznych pozorností orgánmi vykonávajúcimi štátnu správu.

V rámci realizácie medzivládnych dohôd sa konalo rokovanie zmiešaných komisií o medzinárodnej cestnej doprave s Maďarskom, Belgickom, Dánskom, Rakúskou republikou, Českou republikou.
	
Kontingenty prepravných povolení pre cestnú nákladnú dopravu, ktoré boli na základe bilaterálnych dohôd vymenené boli pre realizáciu požiadaviek slovenského zahraničného obchodu postačujúce. Pozitívne sa  na vykonávanie medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy prejavil vstup SR do EÚ a skutočnosť, že medzinárodná cestná preprava tovaru, ktorá je podnikaním, sa uskutočňuje na základe nariadenia (EHR) č. 881/92 Rady z 26. marca 1992 
o prístupe k trhu cestnej nákladnej dopravy pri prepravách v rámci, do a zo Spoločenstva alebo v tranzite cez jeho štáty.
	
V pravidelnej autobusovej doprave sú v prevádzke pravidelné autobusové linky s Rakúskou republikou, Českou republikou, Maďarskom, Chorvátskom, Poľskom, Ukrajinou, Veľkou Britániou, Belgickom, Nemeckou spolkovou republikou, Francúzskom, Talianskom, Švajčiarskom a Gréckom. Sieť liniek je prispôsobená potrebám slovenských občanov a je postačujúca.
	
V roku 2004 MDPT SR pokračovalo v procese zosúlaďovania zmlúv s právom EÚ/ES, ktoré bolo iniciované už v r. 2001 vzhľadom na prijatie Smernice Európskeho parlamentu a rady 99/62/S o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami.  Išlo o dohody o cestnej doprave s Bieloruskom, Litvou a Slovinskom. So Slovinskom bola dohoda zmenená podpisom dodatku, ktorý nadobudol platnosť 6. mája 2004 (Oznámenie MZV SR č. 368/2004). S Litvou bola po vzájomnej dohode po vstupe do EÚ príprava zmeny dohody zastavená. Bielorusku bola navrhnutá zmena dohody výmenou nót, s čím bieloruská strana vyjadrila súhlas. 
V súvislosti s realizáciou medzinárodných vzťahov v cestnej doprave odporúčame, aby bola dokončená notifikácia k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o medzinárodnej cestnej doprave, podpísanej v r. 1995 a Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Belgického kráľovstva o medzinárodnej  cestnej doprave, podpísanej v r. 2000. Dohody doteraz nenadobudli platnosť, nakoľko ich druhá zmluvná strana nezaslala nótu o splnení vnútroštátnych právnych predpisov.
	Vykonávanie dohôd, výkon štátnej správy, najmä kontrolu ich dodržiavania, udeľovanie sankcií a pod. značne komplikuje fakt, že úplné znenie niektorých dohôd doteraz nebolo zverejnené v Zbierke zákonov SR. Sú to:
-	Dohoda o medzinárodnej cestnej preprave cestujúcich a batožiny (CVR),
-	Európska dohoda o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) – revidované znenie,
-	Európska dohoda o práci osádok v medzinárodnej cestnej doprave (AETR) – úplné znenie, gestorom ktorej je MPSVaR SR.
Tento problém rieši MDPT SR priebežne v spolupráci s medzinárodnoprávnym odborom MZV SR. 

Letecká doprava

Dvojstranné dohody Slovenskej republiky o leteckej doprave (resp. dohody o leteckých dopravných službách) s jednotlivými štátmi sa vykonávajú priebežne a bez problémov, ktoré by museli byť riešené diplomatickou cestou.

S niektorými štátmi, ako sú Irán, Kuba a Tunisko, dohody uzavreté po vzniku SR doteraz nenadobudli platnosť z dôvodu, že nebol ukončený proces ich schvaľovania. 

V súvislosti s plnením záväzkov vyplývajúcich z členstva SR v EÚ Slovenská republika vypovedala Dohodu medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Zväzu sovietskych socialistických republík o spolupráci pri predchádzaní činom nezákonného zasahovania do činnosti civilného letectva. Platnosť dohody bola ukončená 
27. mája 2004 (Oznámenie MZV SR č. 387/2004 Z. z.).

Otvorenou zostáva otázka  modifikácie bilaterálnej dohody o leteckej doprave s USA uzavretej v roku 2001. Súdny dvor v spore proti ôsmym členským štátom dospel v roku 2002 k názoru, že bilaterálne dohody o leteckých dopravných službách, ktoré uzavreli s USA, obmedzujú výlučnú právomoc Spoločenstva. V súčasnosti prebiehajú rokovania o upravení vzťahov v leteckej doprave medzi USA a EÚ (vo vzťahu ku všetkým 25 krajinám). SR má vo Zvláštnom výbore EK pre vzťahy s tretími krajinami svojho zástupcu. Predpokladá sa, že zmeny v zmluvných vzťahoch s USA budú uskutočnené v rámci prerokovávanej Dohody 
o otvorenom nebi medzi EÚ a USA.

Mnohostranné dohovory a dohody, ktorými je Slovenská republika viazaná v oblasti civilného letectva, sa taktiež vykonávajú priebežne bez toho, aby bolo potrebné riešiť problémy na úrovni vládnych opatrení. 

SR vypovedá dve mnohostranné dohody: Dohoda o spoločnom financovaní niektorých leteckých navigačných služieb v Grónsku (Ženeva, 25/9/56) a Dohoda o spoločnom financovaní niektorých leteckých navigačných služieb na Islande (Ženeva, 25/9/56). Tieto dohody sú vypovedané len z dôvodu irelevantnosti pre SR.

Vodná doprava 

Aj v tejto oblasti možno konštatovať, že pri plnení dohôd o vnútrozemskej plavbe, ktoré sú v gescii MDPT SR, nenastali žiadne problémy, ktoré by bolo potrebné riešiť na úrovni vlády. 

Všetky otázky ohľadom vykonávania týchto dohôd sa riešia na zasadnutiach Zmiešaných výborov s jednotlivými štátmi.  S Nemeckou spolkovou republikou bolo v rámci Zmiešaného výboru dohodnuté, že výmenou nót sa potvrdí, že sa nebudú vykonávať ustanovenia, ktoré nie sú v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z členstva SR a NSR v EÚ. Luxembursko z dôvodu nesúladu Dohody medzi vládou Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky a vládou Luxemburského veľkovojvodstva o vnútrozemskej plavbe z r. 1992 s legislatívou EÚ a na základe rozhodnutia Európskeho súdneho dvora takúto dohodu vypovedalo. Dohoda skončí platnosť 4. 1. 2006. V súvislosti s potrebou ukončenia platnosti bilaterálnych dohôd o obchode a plavbe, ktoré sú v gescii Ministerstva hospodárstva SR, MDPT SR navrhlo Bulharsku uzavrieť novú dohodu o vnútrozemskej plavbe. Bulharská strana však na náš návrh nereagovala. K dohode s Maďarskom bolo na expertnej úrovni dohodnuté ponechať v platnosti ustanovenia o plavbe s tým, že sa nebudú vykonávať články, ktoré nie sú v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z členstva SR a MR v EÚ.  V revízii zmluvnej základne, ktorú vykonáva MZV SR MEPO, však maďarská strana navrhla dohodu zrušiť. Túto nezrovnalosť riešime s maďarským partnerom korešpondenčne. Zmluvu o obchode a plavbe s Rumunskom nahradí po výmene ratifikačných listín Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rumunska o vnútrozemskej plavbe podpísaná 5. marca 2003.
	
Železničná doprava
S plnením dohôd v rezorte železničnej dopravy sa doposiaľ nevyskytli závažnejšie problémy.
Už niekoľko rokov trvá príprava dohody o železničnej doprave s Maďarskom. MDPT SR pozastavilo prípravu dohody o železničnej doprave s Maďarskom, nakoľko sa nedosiahla zhoda o režime prekračovania štátnej hranice pracovníkmi železníc. V príprave sa malo pokračovať až po podpise medzištátnej Zmluvy medzi SR a MR o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave, ktorej gestorom je Ministerstvo vnútra SR. Túto dohodu ministri vnútra podpísali v októbri 2003. Maďarská strana v júni 2004 pri stretnutí štátnych tajomníkov ministerstiev dopravy vyjadrila názor, že je potrebné text dohody prehodnotiť vzhľadom na zmeny a podmienky v železničnej doprave. Prisľúbila zvolať expertné rokovania, na ktorých by bolo možné riešiť aj uzavretie dohody o peážnej železničnej doprave na trati Lučenec – Veľký Krtíš s Maďarskom. Očakávame, že rokovania budú zvolané v tomto roku.

I.  Zoznam dohôd podpísaných v r.  2004
a)  prezidentské
1.	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a  vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska o leteckých dopravných službách, Bratislava 25. 3. 2004
2.	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Švédskeho kráľovstva 
o medzinárodnej cestnej osobnej a nákladnej doprave, Bratislava 31. 5. 20043
3.	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Kazašskej republiky 
o medzinárodnej cestnej doprave, Bratislava 31. 5. 2004
b) vládne
1.   Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Kabinetom ministrov Ukrajiny o delegovaní
      zodpovednosti za poskytovanie letových prevádzkových služieb a o prevádzke 
      Medzinárodného letiska Užhorod, Bratislava 12. 2. 2004
2.	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o prepojení 
slovenskej rýchlostnej cesty R6 a českej rýchlostnej cesty R49 na slovensko-českej hranici, Zlín 20. 9. 2004
3.	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o výstavbe nového 
      cestného prepojenia a hraničného mosta cez rieku Poprad v priestore obcí Mníšek nad 
      Popradom a Piwniczna, Ostrava 23. 11. 2004

Ministerstvo obrany SR 

Ministerstvo obrany je gestorom uzavierania medzinárodných zmlúv v oblasti vojenskej spolupráce a v oblasti medzinárodného vojnového práva.

V priebehu roku 2004 Ministerstvo obrany uzatvorilo 16 rezortných dohôd. 

-	Dohoda medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom obrany Bulharskej republiky o vzájomnom zabezpečovaní kvality špeciálnej výroby a služieb 

-	Protokol medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom obrany Českej republiky o spolupráci v oblasti vzdelávania a výcviku profesionálnych vojakov a zamestnancov rezortu ministerstva obrany

-	Spoločné vyhlásenie so stretnutia ministrov obrany Českej republiky, Poľskej republiky a Slovenskej republiky 

-	Dohoda medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom národnej obrany Poľskej republiky o vykonaní bojových strelieb „STRELA I – 2004“ vojenskou jednotkou ozbrojených síl Slovenskej republiky na území Poľskej republiky  

-	Dohoda medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom národnej obrany Poľskej republiky o vykonaní bojových strelieb „STRELA II – 2004“ vojenskou jednotkou ozbrojených síl Slovenskej republiky na území Poľskej republiky  

-	Memorandum o porozumení medzi ministrom národnej obrany Kanady, Ministerstvom obrany Českej republiky, Ministerstvom obrany Dánskeho kráľovstva, ministrom obrany Francúzskej republiky, Spolkovým ministrom obrany Spolkovej republiky Nemecko, ministrom obrany Maďarskej republiky, ministrom obrany Luxemburského veľkovojvodstva, ministrom obrany Holandského kráľovstva, ministrom obrany Nórskeho kráľovstva, ministrom národnej obrany Poľskej republiky, ministrom obrany Portugalskej republiky, Ministerstvom obrany Slovenskej republiky, ministrom obrany Španielskeho kráľovstva, ministrom národnej obrany Tureckej republiky o spolupráci pri zabezpečení kapacít pre dočasné riešenie strategickej vzdušnej prepravy nadrozmerných nákladov   

-	Technická dohoda o podmienkach pôsobenia poradcu pre oblasť Anglického jazyka v rezorte Ministerstva obrany Slovenskej republiky

-	Memorandum o porozumení medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom obrany  Českej republiky k medzinárodnému veliteľsko-štábnemu cvičeniu s čiastočným vyvedením vojsk HRANICA 2004  

-	Implementačná dohoda medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom obrany Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska pre  poskytnutie podpory hostiteľskej krajiny počas cvičenia GREEN PTARMIGAN

-	Technická dohoda medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom obrany Talianskej republiky o poskytnutí logistickej podpory talianskym „external force“ počas medzinárodného cvičenia „SLOVIT 04“

-	Memorandum o porozumení medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom obrany Českej republiky k medzinárodnému cvičeniu MODRÁ HRANICA 2004

-	Memorandum o porozumení medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom obrany Chorvátskej republiky o spoločnej účasti v silách OSN na Cypre (UNFICYP)

-	Technická dohoda k Memorandu o porozumení medzi Ministerstvom obrany Slovenskej republiky a Ministerstvom obrany Chorvátskej republiky o spoločnej účasti v silách OSN na  Cypre (UNFICYP)

-	Memorandum o porozumení medzi Vrchným spojeneckým veliteľstvom transformáciu a Ministerstvom obrany Slovenskej republiky o pridelení národného styčného zástupcu na veliteľstvo, vrchný spojenecký veliteľ pre transformáciu   

-	Memorandum o porozumení medzi Hlavným veliteľstvom spojeneckých síl v Európe (SHAPE) a Ministerstvom obrany Slovenskej republiky o vojenskom cvičení zameranom na vedenie elektronického boja NATO ELECRONIC WARFARE COMBAT INTEGRATION PERIOD (NEWCIP 4A-04SK)

-	Prvý doplnok k Technickej dohode medzi Ministerstvom obrany Českej republiky, ministrom národnej obrany Poľskej republiky a Ministerstvom obrany Slovenskej republiky o mnohonárodnej brigáde podpísanej 21. marca 2002 v Topoľčiankach  

Vykonávanie a plnenie záväzkov vyplývajúcich z platných dohôd je na požadovanej úrovni nielen zo strany Ministerstva obrany SR, ale aj zo strany zahraničných partnerov. Pri uzatváraní a vykonávaní dohôd Ministerstvo obrany aktívne spolupracuje s Ministerstvom zahraničných vecí

Ministerstvo zahraničných vecí SR

Ministerstvo zahraničných vecí SR je gestorom základných politických zmlúv, zmlúv v oblasti ľudských práv a zmlúv uzavretých v rámci OSN a iných medzinárodných vládnych organizácií, ak uzavieranie týchto zmlúv nepatrí inému ministerstvu. V priebehu hodnoteného obdobia nedošlo pri uplatňovaní existujúcich dvojstranných či multilaterálnych zmluvných dokumentov k porušeniu zmluvno-právnych záväzkov zo strany jednotlivých krajín voči SR.

Európska únia 

V oblasti uzatvárania medzinárodných zmlúv na základe Zmluvy o Európskej únii zostala v roku 2004 otvorenou otázka vnútroštátneho schvaľovacieho procesu v tom prípade, v ktorom SR podľa čl. 24 ods. 5 Zmluvy o EÚ vyhlásila, že na platnosť zmlúv vyžaduje ich vnútroštátne schválenie. V oblasti medzinárodných zmlúv SR v súlade s uvedeným svoje záväzky v roku 2004 plnila.

Dňa 29. novembra 2004 podpísala SR v Ríme Zmluvu o Ústave pre Európu, čím sa otvoril ratifikačný proces k tejto zmluve aj v SR v priebehu dvoch rokov, kedy by sa mal ratifikačný proces v rámci EÚ skončiť. 

Organizácia Severoatlantickej zmluvy (NATO)

Slovenská republika odovzdala dňa 29. marca 2004 listinu o pristúpení k Severoatlantickej zmluve depozitárovi zmluvy MZV USA, čím sa stala „de iure“ členom Aliancie so všetkými právami a záväzkami z toho vyplývajúcimi. Gestorom zmluvy je MZV SR (OBEP). Proces bezprostredného začleňovania sa SR do Severoatlantickej aliancie na základe realizácie Severoatlantickej zmluvy prebiehal v roku 2004 v podstate plynulo a bez výraznejších problémov. 

Podpis Severoatlantickej zmluvy ďalej predpokladal pristup SR k ďalším ôsmim dokumentom, ktoré tvoria právne acquis NATO. MZV SR bolo gestorov dvoch spomedzi nich:  

- Dohoda o právnom postavení Organizácie Severoatlantickej zmluvy, predstaviteľov štátov a Medzinárodného sekretariátu (Ottawský dohovor) 

Návrh na prístup k zmluve bol schválený uznesením vlády zo 14. januára 2004 a uznesením NR SR z 28. októbra 2004. Ratifikačná listina bola uložená u depozitára 16. decembra 2004.. 

- Dohoda o právnom postavení misií a predstaviteľov tretích štátov pri Organizácii Severoatlantickej zmluvy (Bruselský dohovor)

Návrh na prístup k zmluve bol schválený uznesením vlády zo 14. januára 2004 a uznesením NR SR z  28. októbra 2004. Ratifikačná listina bola uložená u depozitára v Bruseli 22. decembra 2004.

	Dňom odovzdania ratifikačných listín depozitárom oboch dohôd, nadobudli tieto platnosť pre Slovenskú republiku.

Multilaterálne medzinárodné zmluvy v rámci OSN a plnenie záväzkov v rámci systému OSN
	
	V roku 2004 neboli zo strany MZV SR zaznamenané  žiadne závažné problémy v súvislosti s aplikáciou bilaterálnych a multilaterálnych právnych aktov.

V rámci medzinárodnej zmluvnej základne deponovanej u generálneho tajomníka OSN sa SR 	za sledované obdobie roka 2004 stala zmluvnou stranou siedmych zmluvných dokumentov z rôznych oblastí: 

Rámcový dohovor o kontrole tabaku,  
Dohoda o výsadách a imunitách  Medzinárodného trestného súdu 
Opčný protokol k Dohovoru o právach dieťaťa, o obchodovaní s deťmi, detskej  prostitúcii a detskej pornografii.
Dohovor proti nadnárodnému organizovanému zločinu a jeho tri dodatkové protokoly.

Pre oblasť zdravotníctva a agendy Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) bolo významným krokom uloženie ratifikačnej listiny SR k Rámcovému dohovoru o kontrole tabaku. Dňa 4. mája 2004 bola na Sekretariáte OSAN uložená ratifikačná listina  SR k tomuto Dohovoru. SR ratifikovala Dohovor ako jediná z nových členských krajín EÚ.
	V súvislosti so široko diskutovanou otázkou a agendou prístupu SR k Medzinárodnému dohovoru o regulácii lovu veľrýb, predovšetkým zo strany mimovládnej ekologickej organizácie Greenpeace, došlo za sledované obdobie roka 2004 k vysloveniu súhlasu NR SR, uznesením č. 1092 z  30. júna 2004, k prístupu k tomuto Dohovoru. Pre SR nie je doposiaľ Dohovor platný. V súlade s čl. X. ods. 4 Dohovoru nadobúda platnosť pre členský štát  v deň uloženia listiny o prístupe k Dohovoru. u depozitára dohovoru a podľa čl. III. ods. 3 Protokolu v deň  uloženia listiny u depozitára Protokolu, ktorým je vláda USA. 

V rámci  zmluvno-právnych nástrojov v boji proti drogám a drogovej závislosti, SR pokračovala aj v roku 2004 v  intenciách ustanovení  dohovorov v oblasti boja proti zneužívaniu omamných a psychotropných látok 

Významným momentom v rámci agendy Európskej hospodárskej komisie  zabezpečovanej SM Ženeva je za sledované obdobie aj podpis Memoranda o porozumení medzi EHK a OBSE počas  12. ministerskej rady OBSE, ktorá sa konala v dňoch 6. až 7. decembra 2004 v Sofii. Cieľom Memoranda o porozumení je skvalitnenie spolupráce medzi EHK a OBSE, posilnenie celkovej kooperácie medzi európskymi štátmi a zamedzenie duplicity aktivít EHK a OBSE. 

Oblasť odzbrojenia, kontroly zbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia:

Zmluva o nešírení jadrových zbraní z r. 1968 (NPT)

V rámci zmluvných podmienok NPT si Slovenská republika plní všetky záväzky, ktoré spočívajú najmä v podpore technickej spolupráce pri využití jadrovej energie (čl. IV NPT) predovšetkým prostredníctvom členstva v Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE) a uplatňovaním dohody o zárukách s MAAE (podľa čl. III NPT) z 3.3.1972. 

Národná rada SR dňa 24. apríla 2004 vyslovila súhlas s ratifikáciou dodatkového protokolu  k Dohode o bezpečnostných zárukách (1993), ktorý SR s MAAE podpísala v roku 1999. V rámci MAAE je silne akcentovaný význam dodatkového protokolu, ktorý má posilniť verifikačný mechanizmus MAAE. Dňa 13. januára 2005 odovzdal stály predstaviteľ SR pri OSN vo Viedni depozitárovi, GR MAAE p. Mohamedovi El Baradeiovi, originál listín o prístupe SR k Dohode medzi Belgickým kráľovstvom, Dánskym kráľovstvom, NSR, Írskou republikou, Talianskou republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Holandským kráľovstvom, Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a MAAE o implementácii článku III ods. 1 a 4 Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), ktorej hlavnou súčasťou  je dodatkový protokol k Dohode o bezpečnostných zárukách  s MAAE. K dnešnému dňu však dodatkový protokol  neprijalo 133 štátov a až 42 štátov doteraz neratifikovalo Dohodu o bezpečnostných zárukách v súlade s čl. III NPT.

Implementácia čl. III.2 NPT sa realizuje kontrolou exportu jadrových materiálov, zariadení a jadrových technológií, ako aj v koordinácii s ďalšími krajinami združenými do Zanggerovho výboru (ZC) a do Skupiny jadrových dodávateľov (NSG). Zabezpečenie jadrových materiálov pred ich zneužitím na vojenské a teroristické účely bolo plnené aj v rámci záväzkov podľa Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov, ktorého depozitárom je generálny riaditeľ MAAE (z r. 1979, platný od 8. 2. 1987).

V roku 2004 bola pozornosť zameraná na prípravu 7. Hodnotiacej konferencie (HK) NPT, ktorá sa bude konať v  máji 2005. SR aktívne v tomto procese participovala a svoje pôsobenie koordinovala aj s partnerskými krajinami EÚ , pričom presadzovala taktiež svoje zahranično-politické priority a predstavy.

SR sa naďalej zasadzovala za univerzalizáciu NPT a presadzovala dodržiavanie záväzkov NPT všetkými zmluvnými stranami. V tomto duchu SR predložila v roku 2004 v rámci zasadnutia Prípravného výboru (PrepCom) hodnotiacej konferencie NPT svoju druhú národnú Správu o plnení NPT. Správa je inventarizáciou krokov, aktivít a politiky, ktoré SR za ostatné obdobie jedného roka uskutočnila smerom k plneniu každého článku NPT. 

Zmluva o všeobecnom zákaze jadrových skúšok z r. 1996 (CTBT)

Slovenská republika uskutočňuje svoju politiku a aktivity v duchu zmluvy. Podieľa sa na práci Prípravnej komisie Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (PrepCom CTBTO), ktorá má štatút medzinárodnej organizácie (členmi sú signatári CTBT) s úlohou vytvoriť verifikačný režim podľa CTBT pred vstúpením zmluvy do platnosti a podporovať podpis a ratifikáciu zmluvy pre jej rýchle nadobudnutie účinnosti. 

Slovenská republika svojim prístupom potvrdila svoju dlhodobú politiku zameranú na podporu celkového jadrového odzbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia. SR, ako jedna z krajín, ktorej ratifikácia je nevyhnutná na nadobudnutie platnosti zmluvy, naďalej jednoznačne podporovala a presadzovala jej urýchlený podpis a ratifikáciu krajinami, ktoré tak doteraz neurobili. 

Dohovor o zákaze chemických zbraní z r. 1997 (CWC)

V zmysle zákona NR SR č. 129/98 funkciu národného orgánu pre zákaz chemických zbraní (v zmysle čl. VII CWC) vykonáva Ministerstvo hospodárstva SR. Implementácia kontroly exportu chemických látok, zariadení a príslušných technológií vyplývajúcich z dohovoru sa realizuje prostredníctvom národného systému kontroly exportu tovarov dvojakého použitia a nariadenia EÚ 1334/2000, ako aj v koordinácii s ďalšími krajinami združenými v Austrálskej skupine.

V rámci svojho pôsobenia v Organizácii pre zákaz chemických zbraní (OPCW) sa SR v máji 2003 stala členom jej Výkonnej rady a túto funkciu zastávala počas celého roka 2004. Na 9. konferencii OPCW v decembri 2004 bola SR zvolená za člena Komisie pre ochranu informácií. 

SR pokračovala v aktívnej spolupráci s OPCW pri implementácii Dohovoru o zákaze chemických zbraní zameranej predovšetkým na medzinárodnú spoluprácu a pomoc medzi zmluvnými stranami. Realizovala kurzy civilnej ochrany a aktivity v rámci výcviku inšpektorov OPCW.

Dôležitou súčasťou napĺňania CWC bolo uzavretie bilaterálnej dohody medzi OPCW a SR o výsadách a imunitách OPCW s uložením ratifikačných listín SR v septembri 2004. V máji 2004 SR s OPCW podpísala aj Dohodu o zariadení, týkajúcu sa inšpekcií v zariadeniach spadajúcich do Zoznamu 1 dohovoru.

Dohovor  o zákaze biologických zbraní z r. 1972 (BWC)

ČSSR podpísala dohovor dňa 10.4.1972 a ratifikovala 30.4.1973. SR si ako zmluvná strana Dohovoru plní svoje záväzky vyplývajúce z BWC (označovaný aj ako BTWC) a predkladá každoročne GT OSN  národnú výročnú deklaráciu o stave a vývoji v sledovanej oblasti. Experti SR sa zúčastňujú konzultácií o posilnení BWC. Implementácia kontroly exportu biologických látok, zariadení a príslušných technológií sa realizuje prostredníctvom národného systému kontroly exportu tovarov dvojakého použitia a nariadenia EÚ 1334/2000, ako aj v koordinácii s ďalšími krajinami združenými do Austrálskej skupiny. Na 5. hodnotiacej konferencii zmluvných strán BWC v novembri 2002, po neúspešných snahách o prijatie Verifikačného protokolu BWC, bol prijatý plán ďalších konzultácií o posilnení BWC na obdobie do r. 2006. 

SR má z hľadiska BWC pomerne uspokojivo rozvinutý systém kontroly dodržiavania BWC vo vzťahu k exportom biologických látok (licenčná politika). Nové požiadavky vznikli na dopracovanie legislatívy týkajúcej sa zaobchádzania s biologickými látkami vo vnútri štátu. Daná problematika sa dotýka viac ako 10 rezortov. 

Uznesením vlády z novembra 2004 bolo MZ SR ustanovené národným orgánom SR pre zákaz biologických zbraní. Rezort zdravotníctva sa stal primárne zodpovedným subjektom za koordináciu prípravy komplexu príslušných legislatívnych opatrení. SR tak realizovala jeden z dôležitých krokov pri napĺňaní BWC v nových podmienkach vyžadujúcich si aktívnejší prístup jeho zmluvných štátov. 

Dohovor o zákaze protipechotných mín z r. 1997 (Ottawský dohovor)

SR podpísala Ottawský dohovor 3.12.1997 a ratifikovala 25.2.1999. V snahe o podporu univerzálnej platnosti Ottawského dohovoru a posilnenie medzinárodnej transparentnosti Slovensko už zlikvidovalo všetky zásoby svojich protipechotných mín (s výnimkou minimálneho počtu povoleného dohovorom). Týmto krokom SR splnila jeden z hlavných záväzkov Ottawského dohovoru. 

SR si naďalej plní svoje záväzky vyplývajúce z dohovoru a v r. 2004 predložila GT OSN už 6. národnú výročnú deklaráciu o stave a vývoji v sledovanej oblasti. V decembri 2004 SR taktiež poskytla sekretariátu OBSE osobitnú národnú deklaráciu týkajúcu sa protipechotných mín (PPM) a určitých konvenčných zbraní. 

SR sa v novembri a decembri 2004 zúčastnila summitu o zákaze protipechotných mín - 1. hodnotiacej konferencie zmluvných štátov Ottawského dohovoru  v kenskom Nairobi. Delegáciu SR viedol minister zahraničných vecí E. Kukan, ktorý na podujatí vystúpil s prejavom. Komplementárne k vystúpeniu EÚ v ňom prezentoval zásadné pozície SR k procesu implementácie Ottawského dohovoru, ako aj aktivity a úspechy SR v napĺňaní jeho myšlienok a cieľov.

SR podporila ciele Ottawského dohovoru prostredníctvom nasledovných aktivít: 

Zúčastnila sa na odmínovacích prácach na území Afganistanu, Eritrey a Iraku. SR prijala úlohu vedúcej krajiny Aliancie v oblasti likvidácie munície a výbušnín, vrátane mín. Za týmto účelom bolo na MO SR vytvorené oddelenie riadenia a koordinácie činnosti LN EOD (Lead Nation Explosive Ordnance Disposal). Pokračovala v prezentácii svojich odmínovacích zariadení a kapacít na ničenie zásob PPM.
 
SR v r. 2004 prijala viacero opatrení v rámci tzv. „best practices“, resp. napĺňania humanitárneho ducha dohovoru. Išlo o opatrenia smerom k vlastným zásobám protipechotných mín i protivozidlových mín vybavených citlivými roznecovačmi a zariadeniami proti zdvihu.

SR prijala novú legislatívu vo vzťahu k zákazu PPM – novelizovala Trestný poriadok tak, že do paragrafu o nedovolenom ozbrojovaní zahrnula explicitnú zmienku o protipechotných mínach.

Pri napĺňaní uznesení Ottawského dohovoru spolupracuje MZV hlavne s MO SR, ale aj ďalšími rezortmi. 

Dohovor o určitých druhoch konvenčných zbraní z r. 1980 (CCW)
	
SR plní svoje záväzky vyplývajúce z dohovoru a v r. 2004 predložila GT OSN  národnú výročnú deklaráciu k doplnenému Protokolu II. Pri napĺňaní uznesení dohovoru spolupracuje MZV hlavne s MO SR, ale aj ďalšími rezortmi. 

Druhou hodnotiacou konferenciou v r. 2001 bola prijatá Zmena článku 1 dohovoru, ktorá je predmetom ratifikácie zmluvných strán dohovoru. Zo strany SR bola ukončená vo februári 2004. SR následne začala proces prípravy ratifikácie 5. protokolu CCW o výbušných pozostatkoch vojny. 

SR dodržiava tiež záväzky vyplývajúce z ďalších zmluvných dokumentov zahrňujúcich bezpečnostné otázky:

-	Ženevský protokol z r. 1925 (zákaz použitia dusivých a jedovatých plynov a bakteriologických prostriedkov vo vojne). ČSR podpísala protokol 17.6.1925 a ratifikovala 16.8.1938
-	Antarktická zmluva (mierové využitie Antarktídy) z r. 1959, platná od 23.6.1961. ČSSR pristúpila k zmluve 14.6.1962
-	Dohovor o zákaze vojenského alebo akéhokoľvek zneužitia techniky proti životnému prostrediu - ENMOND z r.1976, platný od 5.10.1978. ČSSR podpísala ENMOND 18.5.1977 a ratifikovala 12.5.1978
-	Zmluva o zásadách činnosti štátov pri výskume a využívaní kozmického priestoru, vrátane Mesiaca a iných nebeských telies (mierové využívanie vesmíru) z r.1967, platná od 10.10.1967. ČSSR podpísala zmluvu 27.1.1967 a ratifikovala 11.5.1967
-	Zmluva o zákaze pokusov s jadrovými zbraňami v ovzduší, v kozmickom priestore a pod vodou – PTBT z r.1963, platná od 10.10.1963. ČSSR podpísala zmluvu 8.8.1963 a ratifikovala 14.10.1963
-	Zmluva o zákaze umiestňovania jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia na dne morí a oceánov a v jeho podzemí - Seabed Treaty z r.1971, platná od 18.5.1972. ČSSR podpísala zmluvu 11.2.1971 a ratifikovala 11.1.1972.

Plnenie medzinárodných záväzkov v oblasti ochrany a podpory ľudských práv

Slovenská republika sa v roku 2004 aktívne zapájala do medzinárodných aktivít pri presadzovaní a dodržiavaní ľudských práv, vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám. V tomto kontexte podporuje úsilie medzinárodného spoločenstva o posilnenie a reformu ľudsko-právneho mechanizmu a efektívnejšieho fungovania zmluvných kontrolných orgánov systému OSN a presadzuje dôslednú implementáciu ľudsko-právnych dokumentov na národnej úrovni.

Plnenie záväzkov v rámci systému OSN 

- Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach

Po prezentácii druhej periodickej správy (júl 2003) vyvstala pre SR povinnosť informovať Výbor pre ľudské práva o opatreniach prijatých na implementáciu vybraných záverečných odporúčaní výboru, čo SR vykonala v novembri 2004. Komplexnú odpoveď SR poskytne v rámci tretej periodickej správy, ktorú má predložiť v roku 2007.

- Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach

Po predložení prvej správy SR k paktu, prijal v novembri 2002 Výbor pre hospodárske, sociálne a kultúrne práva, záverečné odporúčania pre SR. Uznesením 433 z 5. júna 2003 vláda SR uložila zodpovedným ministrom posúdiť a závery výboru do konca roku 2004. MZV závery výboru analyzovalo. Ďalšiu správu je SR povinná predložiť do 30. júna 2007.

- Medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie

Štvrtú a piatu implementačnú správu k dohovoru prezentovala SR v dňoch 9.-10. augusta 2004 (text správy bol schválený uznesením vlády SR č. 474 z 11. júna 2003). Výbor OSN na odstránenie rasovej diskriminácie prijal dňa 20. augusta 2004 záverečné stanovisko k štvrtej a piatej implementačnej správe. V januári 2005 bol na rokovanie vlády SR predložený materiál „Správa o priebehu a výsledkoch prezentácie Štvrtej a piatej periodickej správy Slovenskej republiky o implementácii Medzinárodného dohovoru o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie pred Výborom OSN na odstránenie rasovej diskriminácie“. 

- Dohovor o zabránení mučenia a neľudského a ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania 

Slovenská republika predložila zatiaľ jednu správu o implementácii dohovoru. Výbor správu prerokoval v máji 2001. Vzhľadom na štvorročný interval predkladania implementačných správ k dohovoru musí SR pripraviť doplňujúcu správu o akýchkoľvek novoprijatých opatreniach.

Dňa 18. decembra 2002 schválilo VZ OSN text Opčného protokolu k Dohovoru o zabránení mučenia a neľudského a ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania, ktorý zatiaľ nenadobudol platnosť. SR protokol zatiaľ nepodpísala.

-	Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien

Po predložení východiskovej správy Výboru pre odstránenie diskriminácie žien v roku 1996 a jej aktualizácie v roku 1998, nakoľko pôvodný text správy neobsahoval všetky údaje, ktoré boli predmetom záujmu Výboru, SR dokončuje vypracovanie spojenej druhej a tretej periodickej správy.

Dohovor o právach dieťaťa 

Po obhajobe východiskovej správy o implementácii dohovoru bola uznesením vlády SR č. 431 zo 16. mája 2001 schválená správa o priebehu obhajoby východiskovej správy. SR v súčasnej dobe pripravuje na predloženie Výboru pre práva dieťaťa kombinovanú druhú a tretiu periodickú správu o implementácii dohovoru.  

-	Opčný protokol k Dohovoru o právach dieťaťa o obchodovaní s deťmi, detskej prostitúcii a detskej pornografii 

Po tom čo SR dňa 25. júna 2004 uložila ratifikačnú listinu k opčnému protokolu, nadobudol protokol platnosť pre SR dňa 25. júla 2004..

Aktivity v rámci systému Rady Európy

-	Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín 

	V decembri 2004 bola RE odovzdaná druhá  správa o implementácii dohovoru, ktorá obsahuje informácie o vývoji v tejto oblasti za päť rokov od vypracovania prvej správy. Správa bola vypracovaná v zmysle rezolúcie Výboru ministrov (97)10, stanovujúcej päťročnú periodicitu implementačných správ, a podľa metodického pokynu pre správy z druhého monitorovacieho cyklu. 

-	Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov 

Po zaslaní prvej správy v októbri 2004 sa v rámci monitorovania úrovne implementácie charty Slovenskom uskutočnila návšteva delegácie Výboru expertov. Delegácia sa stretla s predstaviteľmi mimovládnych organizácií, miestnej samosprávy a ústredných orgánov štátnej správy.  Aj na základe informácií získaných počas návštevy Slovenska, Výbor expertov vypracuje svoju správu o úrovni implementácie charty v SR, ktorá bude slúžiť ako podklad pre prijatie rezolúcie Výboru ministrov RE, s prípadnými odporúčaniami na zlepšenie ochrany menšinových jazykov. 

Bilaterálne medzinárodné zmluvy

Zmluva o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou (čl. 15)

Za účelom napomáhania implementácie zmluvy bola na základe Protokolu medzi Ministerstvami zahraničných vecí SR a MR zo dňa 24. novembra 1998 zriadená aj zmiešaná slovensko-maďarská komisia pre záležitosti menšín. Jej slovenskej časti predsedal v roku 2004 Miroslav Mojžita, vedúci služobného úradu MZV SR. 

V roku 2004 prebiehal proces plnenia a vyhodnocovania plnenia odporúčaní prijatých na IV. zasadnutí komisie (5.6.2003). Zároveň nadobudnutím platnosti Dohody medzi vládou SR a vládou MR o vzájomnej podpore národnostných menšín v oblasti vzdelávania a kultúry, pre zmiešanú komisiu vyplynula úloha raz ročne posudzovať vykonávanie dohody. 

Stav plnenia odporúčaní a medzivládnej dohody bude predmetom najbližšieho stretnutia zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín.

- Dohoda medzi vládou SR a vládou Maďarskej republiky o vzájomnej podpore národnostných menšín v oblasti vzdelávania a kultúry

Dohoda nadobudla na základe článku 8 platnosť dňa 14. februára 2004. Vláda SR, svojim uznesením č. 487 zo dňa 26. mája 2004, poverila vykonávaním dohody vo vzťahu k slovenskej národnostnej menšine žijúcej na území MR splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov v spolupráci s ministrom školstva, ministrom kultúry a ministrom zahraničných vecí. V zmysle článku 6 vykonávanie dohody posudzuje raz ročne zmiešaná slovensko-maďarská komisia pre záležitosti menšín.
 
Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE)

SR ako účastnícky štát Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe sa aktívne podieľa na plnení medzinárodno-politických záväzkov vyplývajúcich pre SR z medzinárodných dohôd, ako aj zmlúv uzavretých účastníckymi štátmi OBSE, t.j. Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe a Zmluvy o otvorenom nebi. Zároveň boli plnené  záväzky  vyplývajúce z politických dokumentov OBSE,. osobitne Viedenského dokumentu na upevnenie dôvery a bezpečnosti v Európe.

V rámci vojensko-politickej dimenzie vyjadrila SR v uplynulom hodnotiacom období pripravenosť, po splnení záväzkov všetkými zmluvnými stranami, ratifikovať adaptovanú Zmluvu o konvenčných ozbrojených silách v Európe (CFE), ktorú považuje za jeden z najdôležitejších pilierov európskej bezpečnosti. Gestorom plnenia CFE v SR je Ministerstvo obrany SR.

V nadväznosti na zmeny v geopolitickej situácii Európy bude Zmluva o KOS po ukončení ratifikačného procesu nahradená Dohodou o adaptácii Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe, ktorá zohľadňuje nové bezpečnostno-politické podmienky v Európe, a ktorá bola podpísaná najvyššími predstaviteľmi 30 zmluvných štátov na istanbulskom summite OBSE v roku 1999. Ratifikácia dohody je predmetom politických záujmov. RF má záujem, aby dohoda nadobudla platnosť v  čo najkratšom termíne. Aliancia (vrátane SR) však podmieňuje ratifikáciu dohody stiahnutím ozbrojených síl RF z Gruzínska a Moldavska, k čomu sa RF zaviazala na istanbulskom summite OBSE v roku 1999. RF splnila tento svoj politický záväzok len čiastočne a v roku 2004 sa celý proces výrazne spomalil.

Zmluva o otvorenom nebi (ďalej Zmluva) bola podpísaná dňa 24. marca 1992 v Helsinkách. Platnosť nadobudla dňom 1. januára 2002 v súlade s čl. XVII Zmluvy. O dátume nadobudnutia jej platnosti rozhodla ratifikácia a následné uloženie zmlúv u depozitárov - Maďarska a Kanady v novembri t.r. poslednými zo signatárskych štátov - Ruskou federáciou a Bieloruskom, čo bolo jednou z podmienok nadobudnutia jej platnosti. ČSFR ratifikovala Zmluvu, ako jeden z prvých zmluvných štátov dňa 2. decembra 1992 a SR, ako nástupnícky štát, pristúpila k zmluve 25.2.1993. Delegácia SR pripravila v súčinnosti s ČR a delegáciami USA, Maďarska, Francúzska, Kanady návrh rozhodnutia Konzultatívnej komisie, ktorým SR a ČR formálne prevzali práva a povinnosti po bývalej ČSFR na základe vyhlásení SR a ČR z 3. mája 1993 a ktoré Konzultatívna komisia prijala 21.1.2002. Gestorom plnenia ZON v SR je Ministerstvo obrany SR.

Dohoda medzi vládou SR a vládou Maďarskou republiky o opatreniach na budovanie dôvery a bezpečnosti doplňujúcich Viedenský dokument 1994 a o rozvoji vzťahov vo vojenskej oblasti (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť po ukončení ratifikačného procesu a výmene verbálnych nót v januári 1999. Počas jej trvania významným spôsobom prispela k rozvoju vzájomných vzťahov.  V prvom polroku 2004 boli vykonané dve vyhodnocovacie návštevy (jedna v SR a jedna v MR). V máji 2004 sa uskutočnilo na pôde MO SR hodnotiace stretnutie riaditeľov verifikačných centier SR a MR za účasti pracovníkov rezortu ministerstva obrany a ministerstva zahraničných vecí oboch štátov. Vstupom SR do NATO boli naplnené všetky základné podmienky a predpoklady spojené so zvýšením úrovne bilaterálnych vzťahov, predovšetkým vo vojenskej oblasti so všetkými krajinami Aliancie a osobitne so susedmi SR. Na stretnutí bol navrhnutý mechanizmus ukončenia dohody. Nóty s návrhom vypovedať plnenie dohody si súbežne oba štáty vymenili dňa 20. decembra 2004 a platnosť dohody sa skončí dňa 19. januára 2005.

V oblasti medzinárodnej ekonomickej spolupráce neeviduje MZV SR nedostatky v plnení súvisiacich medzinárodných zmlúv.

Konzulárna služba

Zmluvné dokumenty, ktoré upravujú dvojstranné vzťahy SR s príslušnými štátmi v oblastiach bezprostredne súvisiacich s konzulárnou praxou sú zo strany zmluvných strán plnené. Jednotlivé problematické prípady, ktoré sa v tejto oblasti vyskytli, boli zväčša technického charakteru a vyplývali z miestnych špecifík jednotlivých krajín. 

Súhrnne možno konštatovať plnenie bilaterálnych zmlúv, ktorých obsah súvisí s úlohami konzulárnej služby. Prípadné problémy boli v praktickej realizácii riešené predovšetkým na úrovni vecne príslušných ústredných orgánov štátnej správy. 

B.  Ostatné ústredné orgány štátnej správy

	Gestorom medzinárodnej zmluvy môže byť aj iný ústredný orgán štátnej správy SR. Keďže predsedovia týchto orgánov nemajú podľa rozhodnutia prezidenta SR právomoc uzavierať medzinárodné zmluvy, je potrebné, aby zmluvy, vzťahujúce sa k ich gestorstvu, uzavierali príslušní členovia vlády SR. Z týchto ústredných orgánov štátnej správy sú gestormi medzinárodných zmlúv najmä: 

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR uzaviera výlučne medzinárodné dohody o spolupráci a uznávaní výsledkov skúšok, ktoré sa vzťahujú iba na priemyselné výrobky. Pri hodnotení plnenia týchto zmlúv neboli avizované žiadne problematické otázky..

Úrad priemyselného vlastníctva SR

	V gescii Úradu priemyselného vlastníctva SR sú medzinárodné zmluvy v oblasti priemyselného vlastníctva /vynálezy, priemyselné vzory, úžitkové vzory, topografie polovodičových výrobkov, ochranné známky a označenia pôvodu výrobkov/.

	Úrad má v gescii šestnásť mnohostranných medzinárodných dohovorov. Záväzky z nich vyplývajúce si Slovenská republika plní. Kontrolu plnenia dohovorov, ktorých depozitárom je generálny riaditeľ Svetovej organizácie duševného vlastníctva vykonáva sekretariát tejto medzinárodnej organizácie. Zástupcovia úradu sa pravidelne zúčastňujú na zasadnutiach v Ženeve, ktoré sa zaoberajú plnením týchto zmlúv. Spolupráca úradu so Stálou misiou SR v Ženeve, ako i právna pomoc zo strany MZV SR sú na veľmi dobrej úrovni. Kontrolu plnenia Dohovoru o udeľovaní európskych patentov vykonáva Európsky patentový úrad, so sídlom v Mníchove.

Úrad jadrového dozoru SR

Plnenie zmlúv, ktoré bolo čiastočne alebo úplne uložené Úradu jadrového dozoru  je bezproblémové a jednoznačne prispieva k budovaniu pozitívneho medzinárodného postavenia Slovenska v oblasti mierového využívania jadrovej energie.
 
Národný bezpečnostný úrad SR

V roku 2004 bolo v plnení 14 bilaterálnych medzivládnych dohôd o vzájomnej ochrane utajovaných skutočností s USA, Francúzskom, Ruskom, Ukrajinou, Nemeckom, Rumunskom, Tureckom, Veľkou Britániou, Českom, Talianskom, Poľskom, Švédskom, Estónskom a Slovinskom. Pretrvávajú problémy s nadviazaním kontaktov s Maďarskou republikou a Rakúskou republikou, ktorým boli zaslané návrhy dohôd. NBÚ sa niekoľkokrát snažil o reakcie na návrhy slovenskej strany, príp. o získanie návrhu druhej strany. Postoj uvedených krajín je však v tejto oblasti rozpačitý, zrejme z dôvodu neexistencie partnerského subjektu v Maďarsku a v Rakúsku. NBÚ bude naďalej vyvíjať snahu, o čo najrýchlejšie začatie rokovaní, na uzavretie predmetných zmlúv. 

C. Generálna prokuratúra SR
      
	Generálna prokuratúra aplikuje v rámci prokurátorskej činnosti v oblasti právneho styku s cudzinou viaceré dvojstranné a mnohostranné zmluvy. V tomto procese neboli identifikované závažnejšie problémy. Jedinú výnimku tvorí Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Českej republiky o spolupráci orgánov prípravného konania trestného (Bratislava, 22. februára 1992). Znenie tejto dohody už nekorešponduje s medzinárodnou právnou úpravou, ktorou je SR viazaná a ani s vnútroštátnymi právnymi predpismi oboch štátov. Vzhľadom na to, že ide o vládnu dohodu, v aplikačnej praxi sú realizované iné medzinárodné zmluvy vyššej právnej sily. Z dôvodu morálnej zastaranosti a problematickej aplikovateľnosti, generálny prokurátor navrhol iniciovať zrušenie predmetnej dohody. 

III. Záver

Na základe podkladových materiálov, predložených gestormi dvojstranných a mnohostranných zmlúv je možné konštatovať, že väčšina medzinárodných zmluvných dokumentov, ktorými je Slovenská republika viazaná, sa vykonáva riadne a bezproblémovo, čo potvrdzuje rovnoprávne a suverénne miesto, ktoré Slovenská republika zaujíma v svetovom spoločenstve.

Ako je z celého materiálu zrejmé, v roku 2004 pokračovalo zosúlaďovanie zmluvnej základne Slovenskej republiky s právom ES/EÚ. Jednotlivé rezorty posúdili kompatibilitu platných zmluvných dokumentov  s právom ES/EÚ a v prípadoch, kde ustanovenia zmluvy odporovali právu ES/EÚ bol zmluvným partnerom daný návrh na renegociáciu, resp. návrh na ukončenie platnosti zmluvy dohodou. V prípadoch, kde druhá zmluvná strana nesúhlasila s ukončením platnosti dohodou alebo na návrh nereagovala, sú zmluvy v súlade s ich záverečnými ustanoveniami a medzinárodným právom postupne vypovedúvané. 

	Účelom tohto materiálu bolo podať predovšetkým komplexnú informáciu o stave plnenia medzinárodných zmlúv. V informácii sú uvedené aj prípady, kde sa pri vykonávaní medzinárodných zmlúv vyskytujú určité problémy. Gestori jednotlivých zmluvných dokumentov ich postupne riešia, resp. pripravujú ich riešenie v spolupráci s druhou zmluvnou stranou, a to všetko na rezortnej úrovni. Preto nie je potrebné na úrovni vlády SR prijímať osobitné opatrenia. Odporúča sa postupovať spôsobom, ktorý uvádzajú gestori uvedených medzinárodných zmlúv.

V kontexte vyššie uvedeného možno konštatovať, že zmluvná základňa SR je stabilizovaná a  bude sa ďalej vyvíjať v súlade s medzinárodnými záväzkami prijatými Slovenskom na regionálnej a univerzálnej úrovni.