Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy predsedu vlády SR
 Mikuláša Dzurindu na Malte v dňoch 18. - 19. júna 2001

V dňoch 17.-18. marca 2001 navštívila Maltu na pozvanie premiéra Edwarda Fenech Adamiho oficiálna delegácia SR vedená predsedom vlády Mikulášom Dzurindom. Členom delegácie bol aj minister zdravotníctva Roman Kováč.

Hlavnými bodmi programu návštevy  boli  rozhovory M. Dzurindu so svojím partnerom E. F. Adamim, prezidentom Guidom de Marcom, vodcom opozície a predsedom Labouristickej strany Alfredom Santom, ako aj rokovania za prítomnosti slovenských podnikateľov v maltskej Obchodnej komore.
Minister R. Kováč mal  pripravený separátny program so svojím rezortným partnerom Louisom Deguarom, s ktorým podpísal medzivládnu dohodu o spolupráci v oblasti zdravotníctva.  Okrem pracovných rokovaní sa oficiálna delegácia SR zúčastnila na slávnostnej večeri, ktorú usporiadal predseda maltskej vlády E. F. Adami, a slávnostnom obede podávanom prezidentom G. de Marcom.

Všetky rokovania sa sústredili na  integráciu oboch krajín do Európskej únie, na ich postoj k Severoatlantickej aliancii, ako aj na  rozvoj bilaterálnych vzťahov s dôrazom na ekonomickú spoluprácu. Slovenská strana informovala o krokoch vlády SR k vytvoreniu priaznivého investičného prostredia a o možnosti zapojenia maltských podnikateľských subjektov do privatizačného procesu. O konkrétnych podmienkach a možnostiach vstupu zahraničných investícií na Slovensko informoval v úvode rokovaní podnikateľov predseda vlády M. Dzurinda.

Priebeh rokovaní :

PV SR Mikuláš  Dzurinda - PV Malty Edward Fenech Adami

E. F. Adami sa v úvode vrátil k svojej oficiálnej návšteve SR v máji minulého roka, na ktorú si veľmi dobre spomína. Ako zdôraznil, teší ho viditeľný pokrok, ktorý sa odvtedy dosiahol vo vzájomných vzťahoch. Za ich hnaciu silu označil najmä spoločný zámer oboch krajín stať sa súčasťou zjednotenej Európy. E.F. Adami preto privítal rozhovor so svojím slovenským partnerom ako dobrú príležitosť diskutovať o súčinnosti oboch krajín na spoločnej ceste do Európskej únie. 
Za horúcu tému, ktorá silno rezonuje tak v členských ako aj kandidátskych krajinách, označili obe strany výsledok írskeho referenda. Hoci v ňom Íri  nehlasovali proti rozšíreniu EÚ a v podstate len reagovali na nedostatočnú komunikáciu obyvateľstva a politikov, vzbudzuje jeho výsledok  určité obavy. Bolo by chybou ho podceňovať,  skôr  ho treba dobre vyhodnotiť  a vziať si z neho ponaučenie.  Maltský premiér pripustil, že osobitne to platí o jeho krajine: je totiž v podobnej situácii, keďže sa zaviazala usporiadať vo veci vstupu do EÚ vlastné referendum, ktoré sa uskutoční sa po ukončení negociácií. Maltská spoločnosť je ohľadne vstupu do EÚ rozdelená, i keď v súčasnosti prevláda prointegračná orientácia. V každom prípade  výsledky referenda  budú  plne rešpektované. Ak sa väčšina Malťanov vysloví za členstvo, stane sa EÚ  prioritou aj pre euroskeptickú opozíciu. A to aj vtedy, ak by socialisti vyhrali parlamentné voľby, ktoré budú v roku 2003 - teda ešte pred samotným dátumom prvého rozširovania EÚ.
K írskemu referendu sa vyjadril aj M. Dzurinda, ktorý ho označil za nie dobrú správu pre Európu. Môže skomplikovať realizáciu záverov summitu z Nice, ktorý položil základy rozšírenia únie v roku 2004. Európska únia by sa mala dokázať vysporiadať s negatívnym výsledkom hlasovania v Írsku a nepripustiť ohrozenie ratifikačného procesu zmluvy z Nice v parlamentoch členských krajín. Slovenský premiér ďalej informoval svojho partnera o posledných úspechoch  SR na  prístupových rokovaniach, keď sa jej počtom uzavretých kapitol de facto podarilo dostihnúť  krajiny prvej skupiny. Cieľom SR je otvoriť v tomto roku všetky kapitoly a v priebehu nasledujúceho ukončiť rokovania tak, aby sa 1. januára 2004 mohla stať členom EÚ. V otázke vstupu do EÚ existuje na slovenskej politickej scéne konsenzus, čo sa odráža aj na vysokej podpore obyvateľstva, dosahujúcej 75 %. V tomto smere sa nejavia  ako problematické ani parlamentné voľby, ktoré sa uskutočnia v roku 2002. Slovensko na základe prijatej Deklarácie k budúcnosti EÚ v Nice  podporuje otvorenie širokej diskusie o budúcnosti EÚ. Ako budúci člen má záujem na uskutočnení celospoločenskej diskusie a za týmto účelom vytvorilo národný Konvent o európskej budúcnosti Slovenska.
Za dôležitý príspevok k integrácii Európy považuje SR regionálnu spoluprácu. Ako veľmi užitočný vníma  v tomto smere  rámec Višegradskej štvorky. SR je presvedčená, že všetkým krajinám V4 sa podarí vstúpiť do EÚ v rovnakom čase, čo  má o.i. veľký význam z hľadiska budúcej vonkajšej hranice únie. Z pohľadu SR to bude na slovensko-ukrajinskej hranici, čo znamená, že nebude potrebné budovať schengenskú hranicu vo vnútri V4.  Na základe vlastnej skúsenosti má SR pochopenie aj pre obdobné regionálne priorioty Malty, ktorá ich vidí v priestore Stredozemného mora. V tomto kontexte považuje SR budúce členstvo Malty  /a Cypru/  v EÚ za prirodzené a samozrejmé.
Časť rozhovoru bola venovaná otázkam prechodných období a  maltská strana sa tiež zaujímala o výšku finančných príspevkov, ktoré SR dostáva v rámci projektov Phare, SAPARD, ISPA a z ďalších  fondov EÚ.
Partneri sa vyjadrili aj k výsledkom gtterborgského summitu EÚ, ktorý znamenal výrazný posun vpred. Osobitne dôležitý je fakt, že  táto vrcholná schôdzka stanovila dátum rozšírenia únie.  SR a Malta sa s nádejou pozerajú na belgické predsedníctvo a vítajú  iniciatívu premiéra G. Verhofstadta k diskusii o budúcnosti EÚ.  V procese rozširovania je však potrebné zachovať tak princíp diferenciácie krajín, ako aj  princíp solidarity. 
V ďalšej časti rozhovoru sa obe strany zaoberali otázkami bezpečnostnej politiky a procesu rozširovania NATO. Pozícia Malty vychádza z nemennej zásady neutrality, ktorá je zakotvená v ústave krajiny.  So štatútom neutrality Malta nemá problém ani na pôde EÚ, ktorá ho plne rešpektuje. Postavenie mimo vojenských blokov zároveň determinuje vzťah Malty k Severoatlantickej aliancii, čo jej však nebráni vnímať NATO ako dôležitý  a pozitívny faktor stability v celosvetovom meradle, ako aj v -  pre Maltu relevantnej - oblasti Stredomoria.  Malta  však nevidí svoju budúcnosť v zapojení sa do vojenských zväzkov. Vzhľadom na strategickú polohu medzi Afrikou a Európou a kultúrne a historické väzby k obom častiam stredomorského priestoru,  vidí svoju úlohu  skôr v podobe mosta  medzi nimi. Malta je presvedčená, že toto poslanie jej najlepšie umožňuje plniť jej nezúčastnenosť, ktorú  si mieni zachovať aj po vstupe do EÚ.  Neutralita  Malty  je aj v záujme samotnej EÚ, pretože je dôležitým prvkom pre porozumenie medzi ňou a južným Stredomorím. Jedine úzka spolupráca medzi nimi môže zabezpečiť trvalý mier v celom Stredomorí, pričom bez  neho nie je predstaviteľná ani stabilita v celej Európe.
Premiér M. Dzurinda  podčiarkol eminentný záujem SR o členstvo v NATO, čo je popri  integračnom úsilí do EÚ jej rovnocennou zahranično-politickou prioritou. SR očakáva, že pozvanie do aliancie dostane SR už na nadchádzajúcom summite  v Prahe. Cení si pritom podporu, ktorej sa jej  dostáva predovšetkým od ostatných štátov V4, dnes už členských štátov NATO. Za nesmierne významnú pri naplnení tohto zahranično-politického cieľa považuje slovenská vláda podporu slovenskej verejnosti. V súčasnosti sa pohybuje okolo 50-ich  %, pričom zámerom je získať podporu jasnej väčšiny národa, čo však predpokladá ďalej zintenzívniť vysvetľovaciu kampaň v prospech vstupu SR do NATO.  
V oblasti medzinárodnej politiky sa partneri dotkli aj situácie na Balkáne. Zhodli sa na tom, že podmienkou stability a mieru v tejto oblasti je dosiahnutie multietnickej koexistencie. M. Dzurinda v tejto súvislosti informoval o príprave spoločného  bataliónu  SR a ČR v rámci jednotiek KFOR, ktorý by mal byť zložený zo  100 slovenských a 200 českých vojakov.
	Premiéri sa potom zamerali na bilaterálne otázky. Výrazom ich neustáleho upevňovania je aktuálny  podpis dohody o spolupráci v oblasti zdravotníctva.  E. F. Adami v tejto súvislosti ocenil skutočnosť, že pôsobenie slovenských lekárov na Malte je tradíciou, pričom v súčasnosti ich tam pracuje dvanásť.
Ako veľmi perspektívny sa javí rozvoj ekonomických a obchodných vzťahov. V tomto smere je prísľubom najmä prítomnosť slovenských podnikateľov, ktorí počas návštevy majú možnosť nadviazať úzke kontakty so svojimi maltskými partnermi. Je to zároveň príležitosť  vyplniť veľké medzery, ktoré  sú očividné najmä v oblasti turizmu. Ako perspektívny a najúčinnejší spôsob spolupráce vidí maltská strana  predovšetkým vytváranie joint ventures.
	Partneri sa zhodli, že súčasné dobré vzťahy medzi Maltou a SR sú tým najlepším predpokladom na budúcu spoluprácu v jednotnej Európe. EÚ sa však nesmie stať klubom veľkých a obe krajiny  musia aktívne dbať o to, aby po získaní členstva v EÚ nestratili svoju suverénnosť a kultúrnu identitu: ich prítomnosť v EÚ musí byť zmysluplná.  Partnerstvo SR a Malty musí preto stáť na vzájomnom poznaní, na kultúrnych a intelektuálnych väzbách.

PV  SR M. Dzurinda - prezident Malty Guido de Marco

V úvode rozhovoru G. de Marco nadviazal na svoju nedávnu návštevu v SR v marci t.r.   Slovensko urobilo naňho dojem ako krásna krajina, ktorá prechádza  obrovskými zmenami. Pozoruhodné je úsilie súčasnej vlády, ktorá robí mimoriadne dôležitú prácu - popri politických a ekonomických reformách musí meniť myslenie ľudí, čo je úloha najťažšia.  
	Malta oceňuje pokrok, ktorý SR dosiahla v zahranično-politickej oblasti, predovšetkým na ceste za členstvom v EÚ. Na SR, ktorá zo známych dôvodov zaostávala  v prístupovom procese za svojimi susedmi  a dnes je so 17 uzatvorenými kapitolami na čele kandidátskych krajín, sa Malta pozerá s obdivom. Tento úspech, ktorý  postavil SR vedľa Malty, je  zároveň vynikajúcou príležitosťou  na ďalšie prehĺbenie vzájomnej spolupráce.
    M. Dzurinda v odpovedi prejavil hrdosť nad tým, že  SR je názorným príkladom uplatnenia v praxi „catch up“ princípu, keď  dnes z 28 otvorených kapitol má už 17 predbežne ukončených. Informoval o zámere otvoriť v najbližších dňoch ďalšiu kapitolu a ukončiť dve - slobodný pohyb osôb a slobodný pohyb kapitálu. 
Obe strany sa ďalej dotkli výsledku  írskeho referenda. Malta pociťuje ľútosť nad nízkou účasťou, za ktorou treba hľadať príčiny neúspechu. Je nutné to však brať ako realitu a zároveň výzvu pre členské i kandidátske krajiny, aby viac pracovali s obyvateľstvom. Situácia na Malte je naproti tomu určená - prezident musí reflektovať cítenie obyvateľov a rozdiely medzi opozíciou a vládou v otázke integrácie do EÚ - a preto je referendum nevyhnutné. Na základe výsledkov výskumov verejnej mienky je však predpoklad, že skončí úspechom proeurópskych síl. 	K referendu sa však nezaviazal iba prezident, ale aj vláda, ktorá teraz musí urobiť všetko, aby bolo pozitívne, pretože ďalšie rozšírenie príde až o veľmi dlhý čas. Pokiaľ ide o Slovensko, Malta vníma ako pozitívny fakt  rovnakú orientáciu koalície a väčšiny opozície  v otázkach zahraničnej politiky, čo umožňuje slovenskej vláde sústrediť sa na riešenie domácich problémov.
Čo sa týka Malty,  v kontexte svojej špecifickej geografickej polohy  nemá iné riešenie ako členstvo v  EÚ. V  situácii, keď severní susedia Malty  sú v Európe, pričom  južní nikdy nebudú,  je Malta aj pre nich, pre krajiny severnej Afriky,  dôležitá ako silný európsky partner - ako člen EÚ. Malta má v tomto smere veľkú podporu južných partnerov, hoci nie  všetkých. Nie vždy to celkom chápe napr. Líbya - ide však iba o  prechodný jav  a  líbyjsko-maltské vzťahy sú dobré.
Za dôležitý  priestor na medzinárodnú spoluprácu považuje Malta  euro-stredomorské partnerstvo  EUROMED, ktoré má o.i. za cieľ vytvoriť do r. 2010 zónu voľného obchodu medzi  EÚ a 12 krajinami Stredomoria /vrátane Malty a Cypru/.  Oceňuje, že v roku 1999 bolo schválené pristúpenie Líbye po zrušení sankcií OSN, čo Malta považuje za  veľký posun vpred.
G. de Marco si pripomenul aj svoju návštevu v bývalej ČSFR v r. 1991, keď sa  v Prahe stretol s A. Dubčekom:  bola to veľká osobnosť a čestný človek, ktorý si bol vedomý, že zasvätil celý život statočnému boju za nereálnu vec - chcel dať komunizmu ľudskú tvár.

PV SR M. Dzurinda - vodca opozície Alfred Sant

	Predseda labouristickej strany A. Sant v úvode  rozhovoru, ktorý prebiehal v srdečnej a konštruktívnej atmosfére, oboznámil premiéra SR s politikou socialistov počas ich  predchádzajúceho pôsobenia vo vláde v rokoch 1996 - 1998, keď stál na jej čele.  Vyslovil presvedčenie, že ich účinkovanie v opozícii bude krátke a skončí sa víťazstvom v parlamentných voľbách v roku 2003.  So súčasnou konzervatívnou vládou sa labouristi zásadne líšia ohľadom vstupu Malty do EÚ. Nesúhlasia s ním,  sú však za osobitne úzke vzťahy s EÚ. Obávajú sa, že vstupom do EÚ by Malta stratila ústavou zabezpečenú neutralitu a jej armáda by sa musela začleniť do európskych branných síl. Malta je dôležitým prvkom stability v Stredomorí, má významné hospodárske vzťahy s  Iránom, Líbyou a niektorými africkými krajinami, ktoré by vstupom do EÚ utrpeli. Za vstup do EÚ je v súčasnosti len asi polovica obyvateľstva. Vláda E. F. Adamiho vykazuje vysoký deficit HDP a zvýšila dane a výdavky o 12 mil. maltských lír. Líder opozície sa v nadväznosti na tému zaujímal o to, aké prostriedky  už  Slovensko dostalo počas prístupového procesu  od EÚ.
	Premiér SR M. Dzurinda povedal, že vstup do EÚ a NATO je prvoradou prioritou SR. Vzhľadom na počet uzavretých a rozpracovaných  kapitol má ambíciu ukončiť prístupové rokovania do konca roku 2002 spolu s ostatnými krajinami V4, takže by mohla byť prijatá do EÚ k 1. januáru 2004. Vstup do EÚ podporuje takmer 75 % obyvateľov. Slovensko dúfa, že vstup sa uskutoční spolu s ostatnými štátmi V4. Tie sú už aj v NATO a  SR preto verí, že  dostane pozvánku do aliancie na jej budúcoročnom summite v Prahe. Pokiaľ ide o rôzne fondy EÚ, SR už získala nemalé prostriedky (napr. Phare, 50 % podpora stavby mosta v Štúrove atď.). Vláda SR musela vzhľadom na  zložitú ekonomickú situáciu, ktorú zdedila po predchádzajúcej exekutíve, prijať veľa nepopulárnych opatrení, napr. zvýšenie a deregulácia cien. V súčasnosti zvýšila mzdy lekárom, zdravotným sestrám a učiteľom. Na Slovensku úspešne investovali mnohé zahraničné firmy, napr. US Steel a Volkswagen, ktoré dosahujú veľmi dobré, aj exportné výsledky. Slovensko má tradície v strojárstve, aj keď po konverzii zbrojného priemyslu sa do strojárenstva veľa neinvestuje. Veľkou možnosťou pre SR je turistika a aj preto sa SR  uchádzala o usporiadanie zimných olympijských hier v roku 2006.

Rokovania hospodárskej a podnikateľskej časti oficiálnej návštevy

	Vedúcou podnikateľskej časti sprievodu predsedu vlády SR M. Dzurindu bola GR sekcie bilaterálnej spolupráce MH SR D. Repčeková. Priamo v sprievode bolo zastúpených 15 slovenských podnikateľských subjektov:
IQ Servis, SACR Bratislava, CK Lucky Tour Bratislava, Eurospol Košice, Drevounia Bratislava, SIBAMAC Bratislava, Zväz stavebných podnikateľov Slovenska, Stavoprojekt Prešov, I.D.C. Holding Sereď, Slovenská poľnohospodárska a potravináska komora, Západoslovenské žriedla Santovka, Mliekopol N. Zámky, Slovenský cukrovarnícky spolok Bratislava, Energo Controls, Bratislava, PPS Detva holding.
V obchodnej komore sa po úvodných vystúpeniach PV SR M. Dzurindu a prezidenta komory J.E. Sullivana uskutočnili rokovania podnikateľov. Obe strany potvrdili záujem  o ďalšie zvyšovanie obchodnej výmeny, ktorá nezodpovedá možnostiam oboch krajín.
	Pre slovenských podnikateľov boli z maltskej strany pripravené rokovania pre oblasť turistiky, stavebníctva a potravinárstva. S ostatnými slovenskými firmami bude obchodná komora vo Vallette komunikovať dodatočne v závislosti od záujmu maltských firiem.
	Rokovaní na Maltskom združení pre zahraničný obchod METCO  (Malta External Trade Corporation) sa za slovenskú stranu o.i. zúčastnili veľvyslanec J. Mikloško, predseda spránej rady SARIO A.  Sitár, D. Repčeková, a vedúci OBEO na ZÚ v Ríme J. Bobrík. Prezentáciu METCO pripravili spoločne prezident Anthony S. Diacon a generálny riaditeľ S. Sultan.	Rokovania s predstaviteľmi Corinthia Group of Companies nadviazali na predchádzajúce stretnutie v októbri roku 2000, keď Corinthia prejavila záujem o investovanie do slovenského hotelierstva. V tomto zmysle bol tiež dohodnutý algoritmus ďalšieho postupu v záujme konkretizácie investičných zámerov.
	Maltská strana prostredníctvom obchodnej komory vo Vallette, ako aj prostredníctvom METCO a Corinthia Group deklarovala záujem o zintenzívnenie hospodárskych vzťahov medzi oboma krajinami.

Závery

Išlo o prvú oficiálnu návštevu predsedu vlády SR na Malte. Uskutočnila sa na pozvanie premiéra Edwarda Fenech Adamiho recipročne po jeho ceste na Slovensko v máji minulého roku a nadviazala na návštevu prezidenta Guida de Marca  na Slovensku v marci t.r.
Z priebehu  rokovaní  vyplynulo, že vzťahy oboch krajín na politickej úrovni je možné hodnotiť ako veľmi dobré. Tento fakt sa odvíja najmä od toho, že obe krajiny sa usilujú o vstup do Európskej únie, na tejto ceste dosahujú podobné výsledky, pričom sa navzájom nevnímajú ako konkurenti, ale ako partneri.  Stimulom tejto obojstranne prospešnej  spolupráce je, že SR a Maltu spája vízia zjednotenej Európy, platforma malých štátov smerujúcich do EÚ a spoločný cieľ byť v prvej vlne rozširovania. Úzke bilaterálne vzťahy sú zároveň dobrým základom pre budúcu spoluprácu v spoločnej Európe.
Návšteva potvrdila záujem oboch strán o prekonanie stagnácie v hospodárskej spolupráci nielen prostredníctvom klasických foriem obchodnej výmeny, ale aj prílevom maltských investícií do SR a vytváraním joint ventures najmä v oblasti turizmu a kúpeľníctva. 
Významnou súčasťou programu oficiálnej návštevy delegácie SR na Malte bolo podpísanie  medzivládnej dohody o spolupráci v oblasti zdravotníctva, ktorá o.i. zakotvuje výmenu odborníkov a priamu spoluprácu zdravotníckych inštitúcií.
Ďalším impulzom rozvoja všestrannej spolupráce má byť pripravovaná recipročná návšteva prezidenta SR na Malte v zatiaľ bližšie neurčenom termíne.