Správa o realizácii štátnej rodinnej politiky za rok 2001

Časť A)

Demografický vývoj

V rokoch 2000 - 2001 pokračovali zmeny v demografických procesoch, výsledkom ktorých bol pokles celkového medziročného prírastku obyvateľstva v SR na takmer nulovú hodnotu (168 osôb) a ďalšie zhoršenie reprodukčných ukazovateľov. Prvýkrát v histórii Slovensko v roku 2001 zaznamenalo  prirodzený úbytok obyvateľstva, keď počet živonarodených detí bol o 844 nižší ako počet zomrelých. K celkovému úbytku zatiaľ nedošlo v dôsledku kladného migračného salda (1 012 osôb). Mení sa aj štruktúra obyvateľstva a domácnosti. Najvýznamnejšie sú zmeny vo vekovom zložení obyvateľstva, ubúdajú deti a pribúda obyvateľstvo v poproduktívnom veku. Dlhodobým trendom je znižovanie priemernej veľkosti domácnosti. Rodiny majú menej detí, mení sa spôsob spolužitia, pribúdajú domácnosti jednotlivcov.
Znižovanie počtu sobášov a sobášnosti z posledných rokov sa v rokoch 2000 a 2001 ešte viac zvýraznilo. V roku 2001 bolo uzavretých o 2,1 tisíc nových manželstiev menej ako v roku 2000 a o 3,5 tisíc menej ako v roku 1999. Zároveň dochádza k zmene vekovej štruktúry sobášených posunom sobášnosti do vekovej skupiny 25 – 29 ročných. Kým v roku 2000 bol priemerný vek pri prvom sobáši 26,1 u mužov a 23,6 u žien, v roku 2001 sa zvýšil na 26,3 u mužov a 23,8 u žien. Pokračovalo znižovanie podielu slobodných snúbencov a neviest a zvyšovanie podielu uzatvárania manželstiev osôb s vyšším vzdelaním. Táto tendencia bude pravdepodobne pokračovať.
Aj rozvodovosť sa po jednoročnom poklese opäť mierne zvýšila. Hrubá miera rozvodovosti vzrástla z 1,72 v roku 2000 na 1,82 bodu v roku 2001. Dosahuje približne polovičnú úroveň v porovnaní s niektorými vyspelými krajinami. Vek najvyššej rozvodovosti sa pohybuje v rozpätí 30 - 34 rokov u mužov a 25 - 29 rokov u žien. Priemerný vek rozvádzajúcich sa mužov a žien sa zvyšuje, čo sa z demografického hľadiska  považuje za dôsledok  zvyšovania priemerného veku pri sobáši  ako aj priemernej dĺžky trvania rozvedených manželstiev, ktorá  v roku 2001 dosiahla 13,1 roka (v roku 2000 bola 12,7 roka). Z povolených rozvodov bolo 70,1% s maloletými deťmi (70,2% v roku 2000). Priemerný počet detí v rozvedených manželstvách zostal na úrovni roku 2000 a to 1,5 detí.
Roky 2000 - 2001 boli rokmi s ďalším poklesom pôrodnosti a plodnosti žien. V roku 2001 sa narodilo o vyše 4 tisíc detí menej ako v roku 2000. Miera pôrodnosti sa znížila medziročne o 0,7 bodu na 9,5 promile a úhrnná plodnosť žien dosiahla v roku 2001 veľmi nízku hodnotu 1,2. Slovensko sa priblížilo k štátom s najnižšou pôrodnosťou v Európe.
V roku 2000 realizovaná plodnosť vo vekovej skupine 25 - 29 ročných žien sa po prvýkrát dostala na prvé miesto, keď úrovňou plodnosti predstihla dlhodobo najplodnejšiu vekovú skupinu 20 - 24 ročných žien a toto dominantné postavenie si udržala aj v roku 2001. Dokumentuje to aj zvyšovanie veku matiek pri narodení prvého dieťaťa z 23,9 roka v roku 2000 na 24,1 v roku 2001 a pri narodení všetkých detí z 26,2 na 26,5 roka. Každoročne sa zvyšuje aj podiel živonarodených mimo manželstva, v roku 2001 vzrástol na 19,8%, v roku 2000 bol 18,3%. Aj napriek uvedenému, zostáva manželská plodnosť rozhodujúcou zložkou (80,2%) celkovej plodnosti.
Potratovosť je jeden z mála demografických javov, ktorý zaznamenáva zlepšenie. Potratovosť sa oproti roku 2000 znížila vo všetkých vekových kategóriách, s výnimkou vekovej kategórie 40 – 44 ročných žien. Najvyššia potratovosť zostáva vo vekovej skupine  25 – 29 ročných žien (26,5% v roku 2001). Priemerný vek ženy pri potrate 28,8 rokov sa oproti roku 2000 nezmenil. Zo 100 tehotenstiev bolo ukončených narodením dieťaťa 69 tehotenstiev a potratom 31 tehotenstiev. Vzhľadom na to, že plodnosť v roku 2001 klesla viac ako potratovosť, podiel potratov  na ukončených tehotenstvách sa v porovnaní s rokom 2000 mierne zvýšil ( z 29,9% na  30,7%). 
Úmrtnosť obyvateľstva sa oproti roku 2000 mierne znížila a v posledných rokoch sa udržuje pod hodnotou 10 promile napriek tomu, že sa predpokladal jej výraznejší rast. 
Najviac úmrtí u oboch pohlaví bolo na choroby obehovej sústavy (u mužov 48,4 % z celkového počtu zomrelých mužov, u žien 62,9 %) a na novotvary (u mužov 25,4 %, u žien 20 %).
Pozitívny bol vývoj dojčenskej a novorodeneckej úmrtnosti. Dojčenská úmrtnosť sa oproti roku 2000 znížila o 2,4 bodu na 6,2 promile a novorodenecká o 1,3 bodu na 4,1 promile, čo malo vplyv aj na zvýšenie strednej dĺžky života u oboch pohlaví. Stredná dĺžka života pri narodení u mužov dosiahla 69,54 roka, u žien 77,60 roka.

Pri pohľade na základné vekové štruktúry obyvateľstva je zrejmý pokračujúci pokles podielu detskej zložky ako dôsledok znižujúcej sa pôrodnosti. Podiel obyvateľstva v predproduktívnom veku sa oproti roku 2000 znížil o 0,6 bodu na 18,6% a podiel obyvateľstva v poproduktívnom veku vzrástol na 18,3%. To znamená, že index starnutia vypočítaný pre obe pohlavia sa oproti roku 2000 zhoršil o 4,3 bodu a dosiahol hodnotu 98,5. Na 100 obyvateľov mladších ako 15 ročných pripadá už vyše 98 osôb v poproduktívnom veku.

	Demografický vývoj obyvateľstva a spoločenské podmienky vplývali aj na vývoj rodín a domácností.
	V roku 2001 bolo pri sčítaní obyvateľov, domov a bytov na Slovensku 2 071,7 tisíc cenzových domácností. V porovnaní s rokom 1991 sa ich počet zvýšil o 239,3 tisíc (o 13 %). .
	Viac ako 1 168 tisíc úplných rodín (manželský pár s deťmi alebo bez detí) tvorí    56,4 % z celkového počtu domácností, v roku 1991 tvorili 67,4 %. Ich celkový počet sa znížil v porovnaní s rokom 1991 o viac ako 66,5 tisíc. Zníženie počtu a podielu úplných rodín bolo spôsobené rastom počtu neúplných rodín (jeden z rodičov s deťmi) a domácností jednotlivcov.
          Neúplných rodín je viac ako 246 tisíc (11,9 % z celkového počtu domácností), ich počet vzrástol v porovnaní s rokom 1991 o viac ako 55 tisíc (o 29 %).
	Najrýchlejším tempom rastie počet a podiel domácností jednotlivcov. Viac ako 622 tisíc domácností jednotlivcov tvorí 30 % z celkového počtu domácností, ich počet vzrástol oproti roku 1991 o 222,7 tisíc (o 55,8 %).
       Vplyvom demografického vývoja obyvateľstva a rodinného správania sa zmenil aj priemerný počet členov domácností. Úplné rodiny majú v priemere 3,44 členov, v roku 1991 to bolo 3,52. Priemerný počet členov v neúplných rodinách, ktorý v roku 1991 predstavoval 2,58 členov sa zvýšil na 2,64 členov v roku 2001. Podiel úplných rodín s 3 a viac deťmi sa v porovnaní s rokom 1991 znížil z 18,5 % na 12,8 %.
	Podstatne vzrástol počet neformálnych spolužití (“druh a družka”).  V roku 1991 bolo 20,9 tisíc neformálnych spolužití a tvorili 1,7 % z celkového počtu úplných rodín. V roku 2001 sa ich počet zvýšil na 30,5 tisíc. Tvoria 2,6 % z počtu úplných rodín, ich počet vzrástol v rokoch 1991-2001 o 46 %.
	Ekonomický vývoj spoločnosti sa prejavil aj vo vývoji spoločne hospodáriacich domácností. V roku 1991 bolo 1 778,4 tisíc hospodáriacich domácností. V roku 2001 sa ich počet zvýšil na 1 900,3  tisíc, t. j. o 122 tisíc  (o 6,9 %).
Počet hospodáriacich domácností, ktoré sú vytvorené jednou cenzovou domácnosťou (rodinou) vzrástol z 1 727,6 tisíc v roku 1991 na 1 753 tisíc v roku 2001 (o viac ako 25 tisíc, t.j. o 1,5 %). Rýchlejšie rástol počet hospodáriacich domácností vytvorených z dvoch a viac rodín. V roku 1991 bolo takýchto domácností 50,8 tisíc, ich počet sa do roku 2001 zvýšil na 147,3 tisíc. Počet hospodáriacich domácností vytvorených dvoma a viac rodinami sa zvýšil v období rokov 1991 – 2001 takmer 2,9-krát.
Priemerný počet členov v hospodáriacej domácnosti sa z 2,95 členov v roku 1991 znížil na  2,83 členov.  

V dôsledku očakávaného demografického vývoja sa bude aj naďalej zrýchľovať proces znižovania prírastku obyvateľstva a starnutia obyvateľstva. Očakávaný demografický vývoj prinesie so sebou mnoho závažných dôsledkov. Spoločnosť sa musí pripraviť na zvyšovanie podielu starších a starých ľudí, postupne aj na integráciu väčšieho množstva cudzincov, často z kultúrne aj sociálne veľmi rozdielnych pomerov. Na zvládnutie situácie budú potrebné nové prístupy v rodinnej, sociálnej, hospodárskej  aj v migračnej politike. 
           Určitý posun v postojoch týkajúcich sa plánovania počtu detí v rodine v smere znižovania tohto počtu, oproti tradičným  dvom a viac  deťom,  dokumentujú aj poznatky  z niektorých výskumov (Výskum postojov a názorov občanov SR k manželstvu a rodičovstvu a k rodinnému a sexuálnemu životu, Trnavská univerzita, 2001).  V celej skupine respondentov ( slobodných, alebo z iných dôvodov osamelých)  neprekročil plánovaný počet detí záchovnú hranicu.  Rozhodovanie o počte detí, podľa výsledkov výskumu, tak u ženatých (vydatých) ako aj u slobodných, vysokou mierou ovplyvňujú nie len hodnoty materiálneho charakteru  -   bytové pomery, finančná situácia  ale aj celkový  pocit istoty v spoločenských podmienkach v ktorých žijú a ktorý sa umiestnil v poradí na treťom mieste dôležitosti.   
 
Koncepčné zámery, plánovanie  v mnohých oblastiach života spoločnosti si vyžadujú dôsledné poznanie a systematické monitorovanie  názorov a postojov obyvateľstva týkajúcich sa oblasti reprodukcie. Bez poznania názoru obyvateľov na ideálny, plánovaný a skutočný počet detí a dôvodov ovplyvňujúcich rozhodovanie obyvateľov v tejto oblasti, nie je možné robiť účinnú  rodinnú politiku, ani spravodlivú sociálnu politiku. Zaujímavý je nielen súčasný stav populačnej klímy, ale aj jej budúci vývoj. Tieto údaje sú rovnako  dôležité aj  pri príprave prognostických scenárov. Na Slovensku je preto potrebné uskutočniť klasické, celoštátne a pravidelne sa opakujúce zisťovanie populačnej klímy. 

Právna ochrana rodiny a jej členov

        	Ako vyplýva z podkladových správ, v sledovanom období boli pripravené  alebo   nadobudli účinnosť viaceré legislatívne zmeny zamerané na ochranu práv rodiny aj jej členov. V oblasti pracovnoprávnych vzťahov sa prijatím nového Zákonníka práce predovšetkým odstránili rodové rozdielnosti spojené s právami zamestnanca - rodiča na plnenie rodičovskej funkcie. Uskutočnené legislatívne zmeny v trestnom práve sledovali zámer  zvýšenia ochrany členov rodiny pred domácim násilím. Ďalšie prísnejšie trestné postihy trestných činov páchaných na blízkej osobe sa premietnu do návrhu rekodifikovaného Trestného zákona, ktorého legislatívny proces pokračuje. Zavŕšil sa ratifikačný proces medzinárodného  Dohovoru o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach, ktorý  garantuje zabezpečenie kvalifikovaných podmienok pre získanie náhradného rodinného prostredia osvojením detí, ktorým sa ho  nepodarilo získať v ich domovskej krajine. Uložené legislatívne úlohy  na rok 2001 boli splnené.
 
           Druhou stránkou efektívnosti  existujúcich  aj  prijatých legislatívnych opatrení je alebo bude  ich realizácia v praxi. Ako konštatujú vo svojich podkladových správach niektoré krajské úrady, v ochrane práv členov rodiny, najmä maloletých detí má  súčinnosť súdov a okresných úradov  pretrvávajúce  úskalia. Prejavujú sa napr. pri výkone súdom uložených výchovných opatrení alebo zisťovaní pobytu účastníka, ktorý si neplní vyživovaciu povinnosť a ktoré sa neodôvodnene ponechávajú na okresnom úrade.  Pretrvávajúca zdĺhavosť súdneho konania vo veci úpravy práv a povinností rodičov voči maloletým deťom  ich vystavuje  neúmernému psychickému zaťažovaniu. Skúsenosti z terénnej sociálnej práce, vykonávanej v pôsobnosti orgánov miestnej štátnej správy, vzbudzujú odôvodnené obavy o možnosť včasného vykonania ochrany maloletých detí v prípade potreby okamžitého vyňatia z prostredia vážne ohrozujúceho  ich život a zdravie v súvislosti s prijatou novelou zákona o rodine  č.127/2002 Z. z.,  podľa ktorej toto právo patrí iba súdu.  Naliehavo apelujú na potrebu zmeny 7-dňovej lehoty určenej  zákonom  424/2002 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon     č. 99/1933 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov,  na vydanie rozhodnutia súdu o tomto opatrení  do 24 hodín.
            Čo sa týka prijatých legislatívnych zmien, zameraných napr.  na zvýšenie trestného postihu trestných činov páchaných na blízkej a zverenej osobe, dosiahnutiu pozitívneho výsledku súdneho rozhodnutia často  prekáža  možnosť získať dlhodobé ubytovanie na fyzické oddelenie  obete násilia od násilníka a  spravidla vysoké nájomné v ubytovniach, na možnosť prechodného riešenia bývania. Uvedené skutočnosti potvrdzujú požiadavku komplexnosti riešenia tejto problematiky. 
       
            Princíp prednosti náhradnej rodinnej výchovy pred inými formami náhradnej  výchovy, v prípade potreby zabezpečenia  právnej ochrany maloletých detí odkázaných žiť mimo vlastnej rodiny, deklarovaný v prijatej koncepcii štátnej rodinnej politiky sa  prakticky realizoval aj pokračovaním transformačného procesu detských domovov na rodinné typy, hľadaním možností umiestnenia ďalších detí do profesionálnych náhradných rodín a pestúnskych rodín, vo všetkých krajoch SR.     
           Podľa štatistických údajov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR k 31.12.2001 sa transformácia detských domovov  na rodinný typ uskutočnila v 15 detských domovoch, súdom nariadená ústavná výchova sa realizovala v 60-tich profesionálnych náhradných rodinách, najčastejšie s jedným alebo dvoma deťmi v starostlivosti; spolu na prospech 119 detí. V roku 2000 bolo 57 profesionálnych náhradných  rodín, v ktorých bolo umiestnených 116 detí. Do pestúnskej starostlivosti pribudlo ďalších 559 maloletých detí, t.j. o 121 detí viac než v roku 2000.  

 Sociálno-ekonomické podmienky života rodín

           	Výsledky štatistického zisťovania vývoja príjmov  v roku 2001 (štatistika rodinných účtov ŠÚ SR, prepočty MPSVR SR) preukazujú, v porovnaní s rokom 2000 nárast čistých  mesačných  príjmov na člena domácnosti, v úhrne sociálnych skupín domácností o 11,7%. Ich reálna hodnota vzrástla o 4,1%  a v absolútnom vyjadrení dosiahli sumu 6 389 Sk. Pozitívne zmeny sa  prejavili aj  v domácnostiach s deťmi (štatisticky sledované domácnosti  ekonomicky aktívnych osôb s 2 nezaopatrenými deťmi )  kde sa zaznamenal 2,9% nárast reálnych  čistých  peňažných  príjmov  na  člena  domácnosti  a  v absolútnej  hodnote   dosiahol 5 872 Sk.
        	Objem čistých peňažných výdavkov na člena domácnosti v priemere za všetky domácnosti  dosiahol 6 281 Sk mesačne, oproti roku 2000 sa zvýšil o 11,1%. V štruktúre spotrebných výdavkov sa zaznamenal mierny rast výdavkov na potraviny, odievanie a obuv,  ale aj na rekreáciu a kultúru. 
          	Vývoj príjmov a výdavkov domácností v závislosti od počtu nezaopatrených detí v rodine, v porovnaní  s bezdetnou  domácnosťou (tab. č.1, 2)  preukazuje ich  rozdielnu životnú úroveň, ktorá s narastajúcim počtom detí v porovnaní s bezdetnou domácnosťou,  výrazne klesá.

    Tabuľka. č. 1
Priemer na osobu a mesiac | Domácnosti   s počtom detí
| 0 | 1 | 2 | 3 a viac
Čisté peňažné príjmy spolu | 9797 | 6 992 | 5 872 | 4 599
z pracovnej činnosti | 8 163 | 5 650 | 4 796 | 3 489
Sociálne príjmy | 735 | 552 | 420 | 572
iné príjmy | 899 | 790 | 656 | 538
Štruktúra príjmov v % | | | |
z pracovnej činnosti | 83,3 | 80,8 | 81,7 | 75,9
Sociálne príjmy | 7,5 | 7,9 | 7,2 | 12,4
iné príjmy | 9,2 | 11,3 | 11,2 | 11,7
       Zdroj : Štruktúra, príjmy a výdavky domácností za rok 2001, ŠU SR; prepočty MPSVR SR

Tabuľka č. 2
Výdavky na mesiac a osobu | Domácnosti
| Bez detí | s 1 dieťaťom | s 2 deťmi | s 3+deťmi
Spotrebné výdavky (v Sk/os.,mesiac) | 8640 | 6064 | 5295 | 4211
z toho : | | | |
Potraviny a nealko nápoje | 2031 | 1518 | 1334 | 1210
Odievanie a obuv | 712 | 567 | 489 | 380
Bývanie, voda, elektrina, plyn ... | 1485 | 1005 | 814 | 636
Zdravie | 131 | 92 | 77 | 59
Doprava | 1131 | 570 | 552 | 422
Porovnanie s bezdetnými domácnosťami (%):
Potraviny a nealko nápoje | 100 | 74,7 | 65,7 | 59,6
Odievanie a obuv | 100 | 79,6 | 68,7 | 53,4
Bývanie, voda, elektrina, plyn ... | 100 | 67,7 | 54,8 | 42,8
Zdravie | 100 | 70,2 | 58,8 | 45,0
Doprava | 100 | 50,4 | 48,8 | 37,3
Zdroj :  Štruktúra, príjmy a výdavky domácností SR za r.2001 , ŠÚ SR; výpočty MPSVR SR

           Demografický vývoj a jeho prognóza, vypracovaná v roku 2002 vo všetkých variantoch počíta do roku 2020 v dôsledku klesajúcej  pôrodnosti s prirodzeným úbytkom obyvateľstva a so zmenou jeho vekovej štruktúry, smerom k  narastaniu podielu poproduktívnej zložky obyvateľstva. Očakávané demografické zmeny odôvodňujú požiadavku   prehodnotiť vzťah štátu k potrebám rodiny a k možnostiam ich saturovania voči nezaopatreným deťom v sociálno-ekonomickom prostredí, v ktorom žijú. Výsledky štatistických zisťovaní napr.  potvrdzujú zvyšujúcu sa výdavkovú zaťaženosť rodín aj  v závislosti od veku  nezaopatrených detí v rodine, (pozn. zatiaľ na túto skutočnosť reaguje len systém štátnej sociálnej podpory). Príjmovo sa tiež výraznejšie diferencujú  mladé rodiny, ktoré sa tradične považovali za hlavného adresáta pomoci a podpory z verejných prostriedkov. 

            Makroekonomické kroky transformácie  boli v roku 2001 naďalej sprevádzané rastom životných nákladov, nezamestnanosťou, príjmovou diferenciáciou sprevádzanou  narastaním   chudoby a rizika dlhodobého sociálneho vylúčenia.
          	Správa o sociálnej situácii obyvateľstva za rok 2001 vypracovaná Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR, konštatuje v porovnaní s rokom 2000 ďalší nárast   podielu obyvateľov v hmotnej núdzi, ktorý predstavoval 11,7 % z celkového počtu obyvateľov. V štruktúre poberateľov dávky sociálnej pomoci v mesiaci december 2001 tvorili poberatelia  z rodín s nezaopatrenými deťmi 31,1% ,t j. nárast o  0,8 bodu  oproti decembru 2000. Vypracovanie efektívneho Národného akčného plánu na riešenie chudoby a sociálneho vylúčenia v podmienkach SR a Národného programu sociálnej ochrany  je preto naliehavo potrebné aj z hľadiska  možností zlepšovania životných podmienok rodín s nezaopatrenými deťmi, vytvárania rovnakých šancí predovšetkým na prístup k vzdelaniu, naplnenie profesijných ašpirácií a na ich úspešné začlenenie do spoločenského života. 
         	Miera nezamestnanosti v roku 2001 aj popri určitých pozitívnych tendenciách v zamestnanosti, (napr. vplyvom prijatých opatrení sa zmiernil nástup  absolventov škôl  do evidencie na úradoch práce, mierne zníženie podielu dlhodobej nezamestnanosti na celkovej nezamestnanosti), zostala vysoká (18,25 %), s nárastom o 2 717 osôb v porovnaní s rokom 2000. Nárast priemerného mesačného počtu evidovaných nezamestnaných žien  predstavoval 0,7%. Z hľadiska vekovej štruktúry naďalej tvorili najpočetnejšou skupinou evidovaných  nezamestnaných mladí ľudia vo veku 19-29 rokov (41,2%). 
Pozícia žien  - matiek  na trhu práce  ostáva naďalej problematická napriek viacerým programom realizovaným v rámci rozpracovaných opatrení  Národného plánu  zamestnanosti, uvedených v odpočte úloh  v Časti B), ktorých cieľom bolo zlepšiť  rodičom situáciu   na trhu práce. 
Vo IV. štvrťroku 2000 a v I. štvrťroku 2001 krajské úrady a okresné úrady na úseku sociálnej prevencie pri komunikácii s klientmi, ktorým poskytovali sociálne služby, vykonali monitorovanie priamej a nepriamej diskriminácie v zamestnaní. Z uvedeného monitoringu  vyplynulo, že pri hľadaní zamestnania mali najväčšie problémy presadiť sa na trh práce okrem iných skupín občanov, najmä matky s nezaopatrenými deťmi. Tieto pociťujú diskrimináciu pri hľadaní zamestnania, najmä zo strany súkromných podnikateľov. 
           	Výsledky výskumnej úlohy, ktorá  analyzovala záujem o úpravu pracovného času u rodičov s maloletými deťmi  do 15 rokov ( riešiteľ VÚPSVR, 2001),  opätovne poukazujú na zložitosť postavenia žien - matiek na trhu práce. Zo všetkých  respondentov mali, napr. najpriaznivejší postoj k využitiu skráteného pracovného času ženy so stredným a vysokoškolským vzdelaním a  ženy starajúce sa o deti v útlom veku alebo o viac detí. Z hľadiska vekovej štruktúry však boli v tejto skupine početnejšie zastúpené vekové skupiny žien nad 40 rokov ( 24,4%) v porovnaní s vekovou skupinou žien do 30 rokov (10,4%), kde možno predpokladať prítomnosť vekovo mladších  detí, závislých na osobnej starostlivosti rodiča. 
             	Zlepšovanie  pozície žien  na trhu práce je zložitý a  dlhodobý proces.  Je na jednej strane úzko previazaný s dôsledným uplatňovaním zásad rovnakého zaobchádzania v pracovnom procese a súčasne je vecou subjektívneho rozhodnutia ženy, resp. rodiny,  ktorú z týchto životných rolí bude v danom čase  preferovať. Úlohou spoločnosti zostáva vytvárať také legislatívne, ekonomické a inštitucionálne podmienky, ktoré podporia slobodu ich rozhodovania. Jednou z možných ciest je ústretovejší rozvoj služieb pre rodinu, ktoré by rešpektovali potreby pomoci   rodine vo všetkých etapách rodinného životného cyklu – nevynímajúc potrebu starostlivosti o starých  členov rodiny, ktorá bude významne narastať. Je to výzva predovšetkým pre rodinnú politiku realizovanú na miestnej a regionálnej úrovni.
           	Je  rovnako účelné  hľadať možnosti na zosúladenie týchto dvoch životných rolí aj  v efektívnejšej spolupráci sociálnych partnerov, pri presadzovaní jednotlivých opatrení v prospech zamestnancov- rodičov. Sociálny audit Rodina a práca, ktorý sa  v podmienkach SR inicioval v roku 2000 reprezentuje jeden z podporných nástrojov, motivujúcich zamestnávateľov k zlepšovaniu  podmienok na pracovisku, ktoré prispievajú  k  zosúladeniu pracovného a rodinného života. Súčasťou auditu je súťaž “Zamestnávateľ ústretový k rodine”. Jej nultý ročník sa uskutočnil v roku 2000 a prvý ročník v roku 2001. Sociálny audit a súťaže majú vo vyspelých demokratických krajinách svoju históriu.
    	Pre súťaž boli ustanovené tri súťažné kategórie; rodinná politika, rovnosť príležitostí žien a mužov, najoriginálnejšie opatrenie pre rodinu.
Súťaž vyhodnocovala komisia expertov menovaná ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR zložená zo zástupcov Medzinárodného strediska pre štúdium rodiny, Asociácie zamestnávateľských zväzov SR, Konfederácie odborových zväzov SR, Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Národného úradu práce a Výskumného ústavu práce, sociálnych vecí a rodiny.
V kategórii “rodinná politika” vychádzal systém bodovania z údajov uvedených v dotazníku. Bodoval sa počet poskytovaných služieb, úľav a príspevkov na jednotlivých sledovaných dimenziách a dostupnosť pre zamestnancov. Sledovanými dimenziami boli: flexibilnosť pracovnej doby a organizácie práce, profesionálny rozvoj zamestnancov, pomoc pri starostlivosti o deti a členov rodiny, pomoc pri zabezpečovaní chodu domácnosti,   finančné príspevky rodinám zamestnancov, podpora voľno časových a rekreačných aktivít, vzťahy rodinných príslušníkov k organizácii, úprava, informovanosť a zainteresovanosť vedenia na podpore rodín.
V kategórii “rovnosť príležitostí žien a mužov” sa bodovala štruktúra zamestnancov podľa pohlavia a to na sledovaných dimenziách: celková štruktúra zamestnancov štruktúra zamestnancov na vedúcich funkciách (nižších a vyšších) veková štruktúra zamestnancov,  vzdelanostná štruktúra zamestnancov, odmeňovanie, štruktúra pracovných úväzkov, pracovné úrazy, prijímanie do zamestnania. 
V kategórii “najoriginálnejšie opatrenie pre rodinu” sa hodnotila  originalita jednotlivých opatrení. Mnohé podniky a firmy na Slovensku majú vypracovaný systémy príplatkov, ktorý ide nad rámec napríklad príplatkov v materstve. Pripravujú sa rôzne rekvalifikačné kurzy pre matky na materskej dovolenke, poskytujú sa rôzne typy služieb ako je opatrovanie detí alebo dokonca určitý finančný obnos na kozmetiku a podobne.
V roku 2001  prejavilo záujem o súťaž 50 zamestnávateľov. Prihlásilo sa a splnilo kritériá na zaradenie do súťaže  13 zamestnávateľov. V prvej kategórii bolo prihlásených 8 zamestnávateľov, v druhej 7 zamestnávateľov a v tretej 5 zamestnávateľov (pozn. jeden zamestnávateľ sa mohlo prihlásiť do jednej až troch   kategórií).
Upomienkovú a putovnú cenu ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR za rok 2001 získala za prvé miesto v kategórii rodinná politika Východoslovenská energetika, a. s. Košice. V kategórii rovnosť príležitostí žien a mužov obhájil prvenstvo z nultého ročníka Whirlpool Slovakia s.r.o. Poprad. V kategórii najoriginálnejšie opatrenie pre rodinu bol ocenený prístup  zamestnávateľa- Informačné systémy a služby  BRATISLAVA, s.r.o.
              Na problematiku postavenia ženy v rodine a v spoločnosti je tiež  zameraný   “Národný akčný plán pre ženy” a “Koncepcia rovnosti príležitostí”, ktorých úlohy sa pravidelne  vyhodnocujú. 

Odpočet plnenia úloh  za rok 2001 v bytovej politike  preukazuje cca 80%-né naplnenie pôvodného  zámeru vlády SR ročne  vytvoriť ekonomické podmienky na  realizáciu bytovej výstavby - v priemere 14 000 bytov.  Podľa výsledkov výskumu,  ktorý analyzoval v roku 2001 situáciu na trhu s bývaním v SR (riešiteľ VÚPSVR, 2001), súčasný trh,  aj popri určitých ústretových krokoch zo strany štátu, ktoré  sa realizovali (sú uvedené v odpočte  úloh v časti B)), na strane ponuky nedostatočne rešpektuje dopyt menej solventných spotrebiteľov po cenovo dostupných bytoch. Na strane  dopytu je  veľký rozdiel medzi reálnym a potenciálnym dopytom; potenciálny dopyt je brzdený nedostatočnou solventnosťou spotrebiteľov. Reálny dopyt vytvárajú predovšetkým príjmovo a majetkovo nadpriemerné domácnosti, dostatočne disponované  pre získanie hypotekárneho alebo iného finančného úveru. Otvoreným a dlhodobým  problémom,  zostáva získanie bývania pre mladých ľudí po skončení výkonu ústavnej výchovy, ktoré nedisponujú žiadnymi zdrojmi umožňujúcimi uchádzať sa o podporu bývania podľa existujúcich právnych podmienok.  KÚ Banská Bystrica navrhuje riešiť tento problém  poskytnutím mimoriadnych výhod na získanie bývania.
Krytie nákladov na bývanie  u bývajúcich  zostáva  najproblémovejšie  pre osamelo bývajúce osoby, z nich najzraniteľnejšia je skupina osamelých dôchodcov, žien. 
Vybavenosť obyvateľstva  bytmi v SR je zhruba na úrovni dvoch tretín ukazovateľa vyspelých krajín.  Nájomné byty tvoria v SR cca 2,1%, v krajinách EÚ predstavujú cca 15-20% podiel na celkovom bytovom fonde. Ako priorita by sa mala riešiť forma a  orientácia pomoci  štátu pre verejný nájomný sektor, ktorý by mal poskytovať  primerané bývanie  pre nízko príjmové skupiny obyvateľstva. Je to výzva pre rodinnú politiku,  ktorá by   mala   nájsť odozvu  v programoch rozvoja bytovej výstavby obcí.  
       
Možno konštatovať, že zásadnejšie zmeny  sociálno-ekonomických podmienok,  ktoré by  mohli prispieť  k podpore  slobodnejšieho rozhodovania o zakladaní rodín a o počte detí v rodine, v roku 2001 nenastali. Týka sa to najmä pretrvávajúcej vysokej miery nezamestnanosti, uplatnenia skupiny mladých ľudí do 29 rokov a  žien s maloletými deťmi  na pracovnom trhu, ďalšieho rastu chudoby a  nedostatočnej saturácie potreby bývania.  

Výchova detí a mládeže, príprava na  manželstvo a rodičovstvo

Ministerstvo školstva SR  pokračovalo v sledovanom roku v zámere zabezpečiť dostatok kapacít predškolských zariadení, vytvoriť v súlade s trendmi v zahraničí kvalitnú inštitucionálnu predškolskú výchovu a zaškoliť čo najviac detí. Predškolské zariadenia poskytujú svoje služby deťom už od dvoch rokov. Tento ústretový krok reaguje, i keď len  na  sporadickú potrebu rodín, zabezpečiť starostlivosť o deti od dvoch rokov veku, najmä v lokalitách kde zanikli jasle, ktoré poskytovali svoje služby pre deti  do troch rokov veku. 
 
           	V štádiu  organizačných, finančných príprav a zhromažďovania dát o rómskych asistentoch je otvorenie nultých ročníkov základnej školy pre deti zo sociálne znevýhodneného prostredia,  najmä  v prostredí s vyšším zastúpením rómskeho obyvateľstva.

        	Uložené úlohy na rok 2001 týkajúce sa pôsobnosti  rezortu školstva, práce, sociálnych vecí a rodiny  a ďalších  rezortov,  zamerané na  niektoré špecifické skupiny obyvateľstva – intelektovo nadané deti, deti z málo podnetného rodinného prostredia, deti so špeciálnymi  výchovno - vzdelávacími potrebami  podmienenými ich zdravotným stavom ( výchova a vzdelávanie autistických detí, výchova  k manželstvu a rodičovstvu detí v zariadeniach sociálnej starostlivosti), evokovali alebo podporili   záujem a snahu  vecne príslušných subjektov k hľadaniu možností ich riešenia. Rezort zdravotníctva   obracia pozornosť na  ďalšie  skupiny  detí so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími požiadavkami, najmä na   potrebu  zvýšenia kvality vzdelávania detí s trvalým psychickým postihom.
                                                                                                                                
           	Pozitívnu odozvu mali aj úlohy, ktoré ukladali štátnym subjektom spolupracovať  s nadáciami a občianskymi združeniami, osobitne v prevencii drogovej závislosti. Spolupráca nachádza svoje uplatnenie počnúc  výchovnými aktivitami,  ojedinele až po budovanie spoločných socializačných zariadení. Takmer vo všetkých podkladových správach sa  zhodne konštatuje významný prínos komisií (krajských aj okresných) pre prevenciu protispoločenskej činnosti, ktoré účinne napomáhajú koordinovať a zjednocovať postup orgánov štátnej správy, samosprávy, registrovaných cirkví a mimovládnych organizácií a svojím interdisciplinárnym zastúpením garantujú odbornú úroveň spoločných  aktivít. Za vážnu prekážku sa považuje nedostatok  finančných zdrojov na krytie preventívnych činností.         

      	Množstvo realizovaných aktivít výchovných, vzdelávacích, poradenských, vrátane terapeutického pôsobenia v oblasti primárnej, sekundárnej aj následnej prevencie zameraných na deti,  mládež aj dospelú časť obyvateľstva, ktoré v odpočte plnenia úloh, v časti B) za rok 2001 jednotlivé rezorty  uvádzajú, sledovalo dlhodobý cieľ - pomôcť rodine plniť predovšetkým jej výchovnú funkciu voči svojim deťom, predchádzať vzniku nežiaducich prejavov správania a  v prípade ich vzniku, napomáhať k ich zvládnutiu.  Štatistické údaje, poznatky z praxe v rezorte práce, sociálnych vecí a rodiny, zdravotníctva však naďalej signalizujú stúpajúci počet detí s poruchami správania, detí s rečovými ťažkosťami a emocionálnymi poruchami, reaktívne stavy, deti fyzicky a psychicky týrané, deti a mládež ohrozené drogovou závislosťou a inými sociálno - patologickými javmi,   ktoré boli v roku 2001 v  starostlivosti  sociálnych pracovníkov okresných úradov, zariadení sociálnych služieb, poradenských a terapeutických pracovísk v rezorte školstva, práce, sociálnych vecí a rodiny, v ambulantných a lôžkových zdravotníckych zariadeniach.
 V roku 200l len okresné úrady  v SR vykonávali sociálnu prevenciu a sociálno-právnu ochranu  z dôvodu porúch správania  na prospech 21 638 detí t j.  o 892 detí viac než v roku 2000. Odborné poradenské služby poskytované špecializovanými poradenskými  zariadeniami boli odporučené v  11 977 prípadoch rodín, ktoré  využilo len 57,2% rodín. Uvedené údaje dokumentujú  nedostatok motivácie  značnej časti rodín s deťmi s poruchami správania spolupracovať na riešení svojich problémov, čo  prekáža alebo sťažuje dosiahnutie  efektívnosti   spravidla  dlhodobej sociálnej, poradenskej alebo terapeutickej práce s rodinou
 Ďalšou objektívnou prekážkou je nedostatok sociálnych pracovníkov na výkon terénnej sociálnej práce a neustály tlak na ich znižovanie. Skúsenosti pedopsychiatrov v ambulantnej aj v lôžkovej časti a pracovníkov pedagogicko-psychologických poradní, vzhľadom na stúpajúci počet detí vyžadujúcich odbornú pomoc, potvrdzujú nedostatočné personálne vybavenie, najmä špeciálnymi pedagógmi. Nepostačuje ani  psychologická a poradenská sieť. Niektoré krajské úrady apelujú na zvýšenie zaangažovanosti obcí v sociálnej práci s deťmi s poruchami správania. 
Požiadavku na  podporu  primárnej prevencie, vytváranie  podmienok na vykonávanie kvalifikovanej  sociálnej práce s rodinou, skôr než poruchy správania  vyústia do trestnej činnosti detí a mládeže, alebo  naopak sa stanú obeťami domáceho násilia,  potvrdzujú aj nasledovné štatistické údaje za rok 2001, ktoré poskytlo Ministerstvo vnútra SR.     	V porovnaní s rokom 2000  sa celková  dynamika vývoja kriminality detí a mládeže v roku 2001 mierne znížila. Jej ďalší vývoj môže preukázať, či táto zmena bude mať aj vplyvom intenzívnejšej vyhľadávacej činnosti, primárnej a sekundárnej prevencie, trvalejší charakter. Mierny nárast  sa zaznamenal v ekonomickej kriminalite, v lúpežnej trestnej činnosti, v krádežiach motorových vozidiel a  viac ako dvojnásobne stúpol počet trestných činov znásilnenia (v abs. hodnotách z 11 prípadov  v roku 2000  na 26 v roku 2001).  Tak v skupine trestných činov  spáchaných deťmi ako aj spáchaných  mládežou  stúpol počet trestných činov spojených  s drogami.      
      	Dynamickejšie sa vyvíjala  v roku 2001 trestná činnosť, ktorej boli deti a mládež  obeťami  násilia.  Počet poškodených detí do 15 rokov najmä v dôsledku vydierania, týrania, ale aj znásilnenia   vzrástol  z 1 595 prípadov roku 2000 na 1 772 prípadov v roku 2001. Počet poškodených detí   od 16 do 18 rokov,  najmä   trestným činom  násilia,  znásilnenia, lúpeže ublíženia na zdraví, vzrástol za rovnaké obdobie z 544 prípadov na 789 prípadov. Z celkového počtu spáchaných trestných činov  voči deťom do 18 rokov  51,2 % bolo spáchaných v byte (domáce násilie).
Zo štatistických ukazovateľov vybraných trestných  činov spáchaných na ženách majúcich násilný charakter, charakter zásahu do osobných slobôd a porušovania ľudskej dôstojnosti,  zaznamenal najvýraznejší vzostup  trestný čin týrania zverenej osoby, lúpeže,  násilie proti jednotlivcovi, znásilnenie, vydieranie. V roku 2001 sa prvý krát od roku 1985  v  štatistike zaznamenalo 9 prípadov  trestného činu kupliarstva. 

           	Je nesporné, že zhoršujúca sa ekonomická situácia rodín  zvyšuje riziko vzniku zlyhania plnenia jej funkcií, zhoršuje vzťahy medzi jej členmi  a často sa  považuje za najvážnejšiu príčinu narastania  počtu spoločensky  problémových rodín a detí. Rizikové z hľadiska plnenia rodičovskej funkcie sú  aj materiálne dobre saturované rodiny, avšak s nedostatkom času či záujmu o deti alebo naopak prílišné očakávania, ktoré deti v spoločensky prestížnych rodinách nedokážu splniť. Riziku dysfunkcie alebo zlyhania sú vystavené aj rodiny  s dlhodobejšie odlúčeným rodičom, najmä v dôsledku migrácie za prácou.

         	Stav zabezpečovania výchovy pre manželstvo a rodičovstvo na všetkých stupňoch škôl a v pôsobnosti iných subjektov podrobnejšie  dokumentuje odpočet plnenia týchto  úloh v časti B) správy. Ministerstvo školstva SR sa v sledovanom období prostredníctvom svojich priamo riadených organizácií zameralo na profesionalizáciu vybraných učiteľov pre koordináciu výchovy k manželstvu a rodičovstvu. Odborné informácie z tejto oblasti boli zaradené  do priebežných vzdelávaní  začínajúcich pedagogických zamestnancov, triednych učiteľov, do vzdelávania vedúcich pedagogických zamestnancov materských škôl a aj do vzdelávania majstrov odborného výcviku. Obsah a priestor, ktorý je tejto problematike vyčlenený v učebných plánoch jednotlivých fakúlt, pripravujúcich svojich študentov na učiteľské povolanie, Ministerstvo školstva SR nepovažuje  za dostačujúci.
            Podľa názorov učiteľov  prezentovaných  na  konferenciách s problematikou sexuálnej výchovy, ako uvádza Ministerstvo zdravotníctva SR, existuje určitá dvojkoľajnosť spôsobená tým, že informácie prezentované v rámci etickej výchovy sú v rozpore s údajmi  prezentovanými v rámci náboženskej výchovy. Poukazuje pri tom na poznatky z niektorých krajín EÚ, kde v zásadných bodoch v rámci sexuálnej výchovy  zdôrazňujú význam mravnosti, partnerskej vernosti, nepripúšťajú však znevažovanie  antikoncepcie a  reprodukčných práv ľudí.
          
       Výchova k manželstvu a rodičovstvu nestráca na svojom význame; naopak demografický vývoj, poznatky z výskumov hodnotovej orientácie, podmienky života rodín  v  sociálne a príjmovo diferencujúcej  sa spoločnosti, ktorá častejšie stavia rodinu  pred potrebu prechodnej alebo trvalej  zmeny pôvodných stereotypov  správania,  len zvyšuje dôraz na kvalifikovanú prípravu na  manželstvo a rodičovstvo,  na komplexné pôsobenie na všetky zložky osobnosti (rozumovú, emocionálnu aj vôľovú) mladých ľudí a vytváranie akceptujúceho spoločenského prostredia pre sebarealizáciu v úlohe rodiča.      

Ochrana zdravia členov rodiny

          	V hodnotenom období sa vecne príslušné rezorty, najmä Ministerstvo pôdohospodárstva SR,  sústredili na plnenie úloh vyplývajúcich z  Programu ozdravenia  výživy obyvateľov SR, ktorý sleduje  zlepšenie  súčasného štandardu výživy  a tým aj zdravotnej situácie obyvateľstva.
           	Podľa predbežných údajov Štatistického úradu SR v roku 2001 sa z pohľadu ozdravenia výživy, v porovnaní s rokom 2000 zvýšila spotreba hydinového mäsa na obyvateľa o 1,3 kg (na 18,4 kg na obyvateľa za rok), poklesla spotreba bravčového mäsa o 2,1 kg (na 31 kg na obyvateľa za rok) a tiež sa znížila spotreba cukru a výrobkov z cukru o 4,8 kg (na 26,7 kg na obyvateľa za rok). V roku 2001 v porovnaní s odporúčanými dávkami potravín bola spotreba hovädzieho nižšia o 10,5 kg na obyvateľa, a to aj v dôsledku choroby BSE u hovädzieho dobytka. Napriek zníženiu spotreby bravčovej masti mierne stúpla spotreba tukov z 23,9 kg v roku 2000 na 24,1 kg na obyvateľa za rok 2001. Spotreba strukovín je naďalej nízka a tiež nežiaduco poklesla i spotreba zeleniny a ovocia, ktorá dosiahla 29 % resp.   70,6 % odporúčanej dávky.
	Povinnosť označiť čitateľne a nezmazateľne na spotrebiteľskom obale obsah soli, ktorej množstvo u vybraných potravín, najmä mäsových je limitované, bola legislatívne zapracovaná do Potravinového kódexu SR. Obsah soli vo výrobkoch je kontrolovaný orgánmi potravinového dozoru.
           	Ministerstvo pôdohospodárstva SR v rámci dotačnej politiky podporuje produkciu mlieka a to vrátane sušeného mlieka. V roku 2001 sa vyrobilo 13 283 ton sušeného mlieka, čo v porovnaní s rokom 2000 znamená nárast o 1 348 ton (medziročný index 111,0 %).
S cieľom  doriešiť dlhodobo otvorený problém – zabezpečenie výroby sušeného mlieka pre dojčenskú výživu rezort pôdohospodárstva  poskytol záruku na finančný úver vo výške 90 mil. Sk na výstavbu výrobného závodu v a.s. Mliekoservis Zvolen s kapacitou 2 555 ton sušenej detskej a dojčenskej výživy za rok. Vzhľadom na zvýšenie rozpočtových nákladov zahraničný partner odstúpil od zmluvy a výstavba sa zastavila. Mliekoservis a.s. Zvolen za nedodržanie zmluvy podal žalobu na súd. V roku 2001 prišlo k zmene akcionárov, pričom 67 % získal partner z Holandska. V súčasnosti sa aktualizujú technologické projekty  výroby detskej výživy a sušeného mlieka. Predpokladaný termín dokončenia výstavby závodu je určený na október 2003.
Rezort pôdohospodárstva v spolupráci s rezortom zdravotníctva zabezpečuje priebežne zdokonaľovanie systému štátneho a potravinového dozoru nad kvalitou potravín. Rezortné orgány potravinového dozoru - Slovenská poľnohospodárska a potravinárska inšpekcia a Štátna veterinárna a potravinová správa SR zabezpečovali aj v roku 2001 výkon  kontroly kvality potravín. V komoditách rastlinného, živočíšneho a zmiešaného pôvodu, kozmetických prostriedkov a tabakových výrobkov analyzovali a vyhodnotili vyše 63 tisíc vzoriek, z ktorých 5,1 % nevyhovelo požiadavkám zákona č. 152/1995 Z. z. o potravinách v znení neskorších predpisov, Potravinovému kódexu a iným všeobecne záväzným právnym predpisom. V porovnaní s rokom 2000 sa kvalita zlepšila o 2,5 percentuálnych bodov.
Ďalšie výsledky kontroly výskytu aditívnych látok a kontaminantov v potravinách, ktoré vykonali rezortné orgány a poverené organizácie, boli komplexne spracované a použité v parciálnom informačnom systéme o kontaminácii potravinového reťazca cudzorodými látkami, čím sa vytvárajú predpoklady na elimináciu rizík na každom stupni potravinového reťazca.
        	Verejnosť bola informovaná o významne nutrične  hodnotných a zdravotne bezpečných potravín. Boli tiež  dostupné  informácie  o stave životného prostredia. Toto právo, ako uvádza Ministerstvo životného prostredia  SR, v roku 2001 v súlade so zákonom  č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, využilo 1 637 žiadateľov. K podpore záujmu o zdravý spôsob života, kvalitné životné prostredie a ochranu prírody prispeli aj aktivity organizované pre deti mládež a celé rodiny, napr.   ako súčasť vypracovanej Stratégie  výchovy a vzdelávania  k ochrane prírody na roky 2000-2002 a Koncepcie výchovy pre osobitné skupiny žiakov (zdravotne postihnutých, alebo žijúcich v menej podnetnom  sociálnom prostredí).
          	Ozdravenie životného prostredia sledovalo aj riešenie viacerých projektov  v pôsobnosti rezortu dopravy, pôšt a telekomunikácii, ktoré tvorili súčasť Akčného plánu pre  oblasť dopravy a životného prostredia v SR (napr. návrh ukazovateľov  na posúdenie účinnosti a environmentálnej vhodnosti jednotlivých typov dopravy, aktualizovanie programu na  stabilizáciu a znižovanie emisií CO2 v doprave).      
           Z hľadiska celkového hodnotenia zdravia Ministerstvo zdravotníctva SR vo svojej podkladovej správe upriamuje pozornosť v súvislosti s poznatkami o výchovných a zdravotných  problémoch detí v škole, drogovej a inej závislosti,  na psychiatrické ochorenia, ktoré majú v súčasnej morbidite popredné miesto a sú na treťom  mieste v invalidizácii. V pedopsychiatrickej starostlivosti stúpol počet realizovaných  prvovyšetrení a ambulantných kontrol, čo predpokladá potrebu doplnenia  a rozšírenia  ambulantnej pedopsychiatrickej siete, ktorá v niektorých regiónoch  ani nie je vybudovaná. V dôsledku toho zdravotnícke služby pre deti a dorast poskytujú psychiatri pre dospelých, bez špecializačnej atestácie.
            Nedostačujúca je aj kapacita  lôžok v zdravotníckych zariadeniach na liečbu závislostí od psychoaktívnych látok a to tak na úvodnú detoxikačnú ako aj  následnú terapiu.  Posilnenie kapacít je  podľa podkladovej správy Ministerstva zdravotníctva SR, aktuálne najmä v Bratislave a  jej  okolí.  Oblasti psychických porúch, vzhľadom na ich progredujúci vývoj,  by mala byť venovaná rovnaká pozornosť ako oblasti somatických porúch.
         	 
V oblasti podpory a ochrany zdravia sa aj v súvislosti so starnutím obyvateľstva a klesaním pôrodnosti otvárajú ďalšie problémové okruhy:
-  zabezpečenie a dostupnosť potrebnej  zdravotnej starostlivosti  všetkým  vekovým a sociálnym skupinám obyvateľstva,
-  možnosť  naplnenia rodičovského poslania aj v prípadoch neplodných žien, mužov a párov aplikovaním metód asistovanej reprodukcie a potreba celkovej  ochrany reprodukčného zdravia.  Zabezpečenie   dostupnosti  týchto  zdravotníckych služieb  predpokladá   prijatie ďalších legislatívnych, organizačných  a finančných opatrení, ktorým by mala predchádzať verejná diskusia,  aj  so  zreteľom   na etickú stránku tohto problému,
 - uchovanie telesného a duševného zdravia, sebestačnosti  starnúcej časti populácie a predchádzanie jej sociálnemu vylúčeniu,
-  dostupnosť zdravotníckych služieb prvého kontaktu pre starých občanov, najmä v obciach s nižším počtom obyvateľov, vrátane zabezpečovania jednoduchých zdravotníckych úkonov v domácnostiach starých ľudí so sťaženou mobilitou a  schopnosť pokryť stúpajúce výdavky na zdravotnícku starostlivosť, predovšetkým  na lieky.         

       	Súhrnný  odpočet plnenia opatrení prijatých na realizáciu štátnej rodinnej politiky  vo všetkých oblastiach vecnej kompetencie štátu, v pôsobnosti jednotlivých ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy na rok 2001  je uvedený v časti B) tejto správy.
            Značná časť týchto úloh má dlhodobý charakter a tvorí trvalú súčasť činnosti  ich    nositeľov, (napr. úlohy, ktoré majú za cieľ zabezpečovať ochranu materstva a rodičovstva v zamestnaní alebo na trhu práce, úlohy v oblasti výchovy detí a mládeže ). Uložený termín  na ich odpočet  má za cieľ poskytnúť najmä obraz o stave ich plnenia.        

Časť B)

Odpočet plnenia opatrení  na realizáciu štátnej  rodinnej politiky za rok 2001

A/ 2 Právna ochrana  rodiny a jej členov

1.	Urýchliť legislatívne práce na právnych predpisoch spojených s budovaním nového systému rodinného práva.

                                                                          		Z: MS SR
                                                                          		T: 2002        
Odpočet sa uskutoční v roku 2003.

2.	Urýchliť ratifikačný proces Dohovoru o ochrane detí a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach z 29.5.1993.

                                                                         		Z: MS SR, MZV SR                                                                                             
                                                                         		T: 2001    

Odpočet:
Ministerstvo spravodlivosti SR a Ministerstvo zahraničných vecí SR -  ratifikačný proces  Dohovoru o ochrane detí  a o spolupráci pri medzištátnych osvojeniach  z 29.5.1993 sa zavŕšil. Dohovor nadobudol platnosť pre Slovenskú republiku 1.10.2001 a je uverejnený v Zbierke zákonov  pod č. 380/2001 Z. z.   

3.	V rámci pripravovaných  legislatívnych zmien v oblasti trestného práva (Trestný zákonník, Trestný poriadok)  špecifikovať a definovať trestný čin násilia páchaného v domácnosti. 

   		Z: MS SR   
                                                                             		T: v rámci rekodifikácie
                                                                                       Trestného zákona             

Odpočet:
Ministerstvo spravodlivosti SR - Novela trestného zákona č. 421/2002 Z. z. priniesla viacero zmien týkajúcich sa postihu tzv. domáceho násilia; novelou bol novo formulovaný trestný čin týrania blízkej osoby a zverenej osoby (§ 215), rozšírila sa možnosť uloženia ochranného liečenia aj na prípady, ak je páchateľ odsúdený pre násilný trestný čin voči blízkej osobe alebo zverenej osobe, ak je možné  dôvodne predpokladať, že bude v násilnom konaní pokračovať. Uvedenou novelou bola rozšírená charakteristika blízkej osoby na účely trestných činov násilia proti skupine obyvateľov a proti jednotlivcovi, týrania blízkej osoby, podvodu, znásilnenia, sexuálneho násilia a sexuálneho zneužívania aj o “bývalého manžela”, “ druha”, “ rodiča spoločného dieťaťa” a “osobu, ktorá je vo vzťahu s blízkou osobou” (podľa doterajšej právnej úpravy príbuzný v pokolení priamom, osvojiteľ, osvojenec a manžel) ako aj o “osobu, ktorá žije alebo žila s páchateľom v spoločnej domácnosti”.  
V § 89 ods. 23 Trestného zákona boli  doplnené možnosti, ktorými môže súd uložiť podmienečne odsúdenému alebo podmienečne prepustenému páchateľovi primerané obmedzenia alebo povinnosť  aj o zákaz priblížiť sa k poškodenej osobe na vzdialenosť menšiu ako 5 metrov a zdržiavať sa v blízkosti jej obydlia.
         	Podľa novej právnej úpravy v Trestnom zákone sa budú prísnejšie postihovať trestné činy násilia proti skupine  aj proti jednotlivcovi, vydieranie, znásilnenie, sexuálne násilie a sexuálne zneužívanie, ak sú páchané na blízkej osobe ( podľa novej definície) alebo zverenej, keďže pri týchto trestných činoch sa dopĺňa kvalifikovaná skutková podstata o nový znak “ak je skutok páchaný na blízkej osobe alebo zverenej osobe”.
        	Ďalšie prísnejšie postihy  trestných činov  páchaných na  blízkej osobe obsahuje aj návrh  rekodifikovaného Trestného zákona, ktorého legislatívny proces  v roku 2002 pokračuje.     

4.	Za účelom posilnenia  ochrany  práv a záujmov detí vypracovať Návrh zákona o  sociálno-právnej ochrane, sociálnej prevencii a  náhradnej výchove.

                                                                           	Z: MPSVR SR v súčinnosti
                                                                                               s ostatnými vecne príslušnými   
                                                                                       ministerstvami
                                                                           	T: 2001, 2002

Odpočet:
         	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  vypracovalo  v  roku   2001  v    súčinnosti 
s ostatnými vecne príslušnými ministerstvami Návrh legislatívneho zámeru na vypracovanie návrhu zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej prevencii a predložilo na rokovanie  vlády SR, ktorá  uvedený návrh  prerokovala a schválila v roku 2002. MPSVR SR pokračuje v legislatívnych prácach na príprave návrhu  zákona.

5.	Pokračovať v transformácii detských domovov na rodinné typy, zvyšovať počty profesionálnych rodín  a pestúnskych rodín.
                                                                       	Z: MPSVR SR, krajské úrady
                                                                       	T: 2001, 2002

Odpočet:
            Podľa štatistických údajov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR bolo v Slovenskej republike k 31.12.2001 spolu 88 detských domovov, z ktorých 77 bolo štátnych, 7 cirkevných a 6 iných neštátnych subjektov. V zariadeniach bolo umiestnených spolu 3 493 detí. V roku 2000 začatý transformačný proces detských domovov, z pôvodne internátneho typu  na poskytovanie starostlivosti deťom s nariadenou ústavnou výchovou na samostatné skupiny (so samostatným hospodárením a stravovaním s prípravou jedla  v skupine), pokračoval v roku 2001 vo všetkých krajoch SR
 	Súdom nariadená ústavná výchova sa k rovnakému dátumu realizovala v 60 profesionálnych  náhradných rodinách, najčastejšie  s jedným alebo dvoma deťmi v starostlivosti. Najväčší počet týchto rodín ( 24 rodín) bol v Žilinskom kraji, v poradí ďalší bol  Bratislavský kraj s 12 profesionálnymi náhradnými rodinami.
 	Do pestúnskej starostlivosti (vrátane opatrovníctva podľa § 78 zákona o rodine) bolo v sledovanom roku umiestnených ďalších  559 detí. Celkový počet detí žijúcich v pestúnskej rodine alebo v rodine opatrovníka dosiahol k 31.12.2001  stav 2 819 detí, t. j. o  121 detí  viac  v porovnaní so stavom k 1.1.2001. Najviac detí, ktorým sa  v sledovanom roku uvedeným spôsobom  zabezpečila náhradná rodinná starostlivosť bolo v Košickom kraji (101 detí),  v poradí ďalší s počtom 87 nových prípadov detí bol Nitriansky kraj a Žilinský kraj s počtom 84 nových prípadov detí. 

6.	V pravidelných – dvojročných intervaloch monitorovať efektívnosť sociálnej práce    s rodinami detí, ktoré boli na základe rozhodnutia súdu umiestnené v zariadení na     výkon ústavnej výchovy s cieľom ich možného návratu  do prirodzeného rodinného      prostredia.

                                                                         	Z: krajské úrady 
                                                                         	T: 2002    

Odpočet sa uskutoční v roku 2003

7.	Zabezpečiť zahrnutie témy “sociálno-právnej ochrany  maloletých detí s medzinárodným prvkom” do  učebných osnov štúdia  práva, sociálnej práce na vysokých školách a  adaptačného vzdelávania sociálnych pracovníkov. 

                                                                           	Z: MŠ SR, MPSVR SR
                                                                           	T: 2001
Odpočet:
Ministerstvo školstva SR -  uvedenú úlohu v rámci pregraduálnej prípravy budúcich právnikov a sociálnych pracovníkov priebežne zabezpečuje Právnická fakulta UK v Bratislave, Pedagogická fakulta UK v Bratislave, Fakulta zdravotníctva a sociálnej práce Trnavskej univerzity v Trnave, Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici, Fakulta humanitných vied Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici, Filozofická fakulta Prešovskej univerzity v Prešove a Právnická fakulta Univerzity P.J. Šafárika v Košiciach. 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR – uvedená téma tvorí súčasť  programu adaptačného vzdelávania zamestnancov KÚ a OÚ, odborov sociálnych vecí v SR, ktorý organizuje Inštitút vzdelávania MV SR. 

8.	Zvyšovať informovanosť  zamestnaných tehotných žien o nárokoch na dávky      nemocenského poistenia spojené s ochranou tehotenstva a materstva, najmä      v ambulanciách ošetrujúcich lekárov  - gynekológov.

                                                                          	Z: MZ SR, MPSVR SR          
                                                                          	T: priebežne 
Odpočet:
            Ministerstvo zdravotníctva SR - v rámci prenatálnej poradne  tehotných žien gynekológovia  informujú tehotné ženy o ich nárokoch na dávky nemocenského poistenia, o správnej životospráve a o dodržiavaní zásad slúžiacich k ochrane tehotenstva.  Informácie  o nárokoch na dávky nemocenského poistenia  získavajú tehotné ženy aj v rámci  poradenstva, ktoré poskytuje Sociálna poisťovňa –pobočky na požiadanie alebo ako súčasť pri  uplatňovaní nároku na niektorú z  dávok nemocenského poistenia, súvisiacu s tehotenstvom a materstvom.    

9.	Návrh nového Zákonníka práce doplniť o povinnosť zamestnávateľa, aby dočasne upravil pracovné podmienky, prípadne preložil na inú vhodnú prácu, alebo poskytol pracovné voľno s náhradou mzdy tehotnej žene, ak vykonáva prácu, ktorá je tehotným ženám zakázaná alebo ohrozuje jej tehotenstvo.

                                                                        	Z: MPSVR SR
                                                                        	T: 2001            

Odpočet:
 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR - ochrana žien, pokiaľ ide o tehotenstvo a materstvo je naplnená v základných zásadách Zákonníka práce, podľa ktorých sa ženám zabezpečujú pracovné podmienky umožňujúce im účasť na práci nielen s ohľadom na ich fyziologické predpoklady, ale najmä  s ohľadom na ich spoločenskú funkciu v materstve, pri výchove detí a pri starostlivosti o ne. Pracovnoprávne vzťahy žien sú v dobe tehotenstva alebo materstva chránené  vo zvýšenej miere. Platí pre nich generálny zákaz vykonávania prác, ktoré sú pre ne fyzicky neprimerané alebo škodia ich organizmu, najmä prácami, ktoré ohrozujú ich materské poslanie. Ide o práce uvedené v zoznamoch prác a pracovísk zakázaných všetkým  ženám a v zoznamoch práce a pracovísk zakázaných tehotným ženám a matkám do konca deviateho mesiaca po pôrode, vydaných ústrednými orgánmi.
 Tehotná žena nesmie byť zamestnávaná ani prácami, ktoré podľa lekárskeho posudku ohrozujú jej tehotenstvo zo zdravotných príčin spočívajúcich v jej osobe. To platí rovnako o matke do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacej žene, tak ako to vyplýva z ustanovenia § 161 nového Zákonníka práce. 
Ak by tehotná žena, alebo matka do konca deviateho mesiaca po pôrode vykonávala niektoré zo zakázaných prác, alebo prác, ktoré podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo, či materstvo, pre zamestnávateľa vyplýva povinnosť najprv vykonať dočasnú úpravu jej pracovných podmienok.
Ak by úprava pracovných podmienok nebola možná, zamestnávateľ ženu preradí dočasne na prácu, ktorá je pre ňu vhodná a pri ktorej môže dosahovať rovnaký zárobok ako pri doterajšej práci  v rámci pracovnej zmluvy. V prípade, že nebude možné uskutočniť ani takéto preradenie, preradí ju, ale len na základe dohody s ňou aj na prácu iného druhu .
Ak dosahuje žena pri práci, na ktorú bola preradená bez svojho zavinenia nižší zárobok ako pri doterajšej práci, poskytuje sa jej na vyrovnanie tohto rozdielu vyrovnávací príspevok v tehotenstve a materstve podľa osobitného predpisu. Len ak nemožno tehotnú ženu preradiť na pracovné miesto s dennou prácou alebo na inú vhodnú prácu, zamestnávateľ je povinný poskytnúť jej pracovné voľno s náhradou mzdy podľa § 162 .
Ženám sa zabezpečujú pracovné podmienky umožňujúce im účasť na práci s ohľadom na ich fyziologické predpoklady, spoločenskú funkciu v materstve, ženám a mužom s ohľadom na ich rodinné povinnosti pri výchove detí a starostlivosti o ne.
Prácu na čiastočný pracovný úväzok vykonávajú vo väčšine prípadov ženy. Aby sa uľahčil rozvoj práce na čiastočný úväzok, Zákonník práce ustanovuje zamestnávateľom vytvárať podmienky pre pružnú organizáciu pracovného času a tým pre zdokonalenie pracovných a životných podmienok zamestnancov. Na elimináciu diskriminácie práce na čiastočný úväzok sa výslovne v Zákonníku práce ustanovila záruka  rovnakých pracovných podmienok pre zamestnancov na kratší pracovný čas, aké sú u zamestnancov, ktorí pracujú v ustanovenom týždennom pracovnom čase. 
Ochrana pred prepustením - v Zákonníku práce je zakotvená ochrana tehotnej ženy a matky starajúcej sa od dieťa do troch rokov veku  ustanoveniami o zákaze ich prepustenia. Dovolené je výnimočné skončenie pracovného pomeru v prípade zániku zamestnávateľa bez právneho nástupníctva,  alebo z dôvodu porušenia pracovnej disciplíny zvlášť hrubým spôsobom. Avšak so zamestnankyňou na riadnej materskej dovolenke, vzhľadom na jej telesný a duševný stav, sa nemôže ukončiť pracovný pomer ani v čase tejto materskej dovolenky.
Návrat do práce - podľa § 141 ods.1 Zákonníka práce, zamestnávateľ ospravedlní neprítomnosť zamestnankyne (rovnako ako muža) v práci po čas jej  práceneschopnosti pre chorobu alebo úraz, po čas materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky,  karantény, ošetrovania chorého člena rodiny a po dobu starostlivosti o dieťa mladšie ako desať rokov, ktoré nemôže byť z dôležitých dôvodov v starostlivosti detského výchovného zariadenia alebo školy, v starostlivosti ktorých dieťa inak je, alebo ak osoba, ktorá sa  inak  stará o dieťa ochorela, alebo  sa jej nariadila karanténa, (karanténne opatrenie), prípadne sa podrobila vyšetreniu alebo ošetreniu v zdravotníckom zariadení, ktoré nebolo možné zabezpečiť mimo pracovného času zamestnanca. Za tento čas nepatrí zamestnancovi náhrada mzdy.
Zamestnávateľ je povinný zamestnankyňu začleniť po skončení neprítomnosti v práci z dôvodu dôležitej osobnej prekážky, prípadne po skončení materskej dovolenky podľa § 147 Zákonníka práce na pôvodnú prácu a pracovisko.

A3/ Zabezpečovanie sociálno-ekonomických podmienok života rodín

1.	Za účelom znižovania a zabránenia ďalšiemu rastu nezamestnanosti dôsledne realizovať opatrenia prijaté v rámci Národného plánu zamestnanosti a osobitne vyhodnocovať jeho efektívnosť vo vzťahu k zamestnanosti rodičov s maloletými deťmi. 
                         
                                                                          	Z: MPSVR SR v súčinnosti
                                                                                   s ostatnými ministerstvami 
	                                                           T: 2001, 2002

Odpočet:
	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR – v  Národnom pláne zamestnanosti (rozpracované opatrenia) bol prijatý rad opatrení,  ktoré priamo pôsobili na zlepšenie situácie v jednotlivých  rodinách v SR. Tieto opatrenia sú sústredené najmä v I. pilieri - Zlepšenie zamestnateľnosti a  predovšetkým vo IV. pilieri - Posilnenie politík rovnakých príležitostí, ktoré z hľadiska rodiny majú pozitívne pôsobiť na zlepšenie situácie uplatnenia sa na trhu práce a v pracovnom procese aj tých osôb, ktoré majú sťažené podmienky  vzhľadom na svoje rodičovské povinnosti. 
                Z vyhodnotenia príslušných opatrení Národného plánu zamestnanosti z hľadiska ich dopadu na postavenie rodiny SR vyplýva nasledovné:
Vo IV. štvrťroku 2000 a v I. štvrťroku 2001 krajské úrady a okresné úrady  na úseku  sociálnej prevencie pri komunikácii s klientmi, ktorým poskytovali sociálne služby, vykonali monitorovanie priamej a nepriamej diskriminácie v zamestnaní. Z uvedeného monitoringu  vyplynulo, že pri hľadaní zamestnania mali najväčšie problémy presadiť sa na trh práce okrem iných skupín občanov, najmä matky s nezaopatrenými deťmi. Tieto pociťujú diskrimináciu pri hľadaní zamestnania najmä zo strany súkromných podnikateľov. 
Národný úrad práce od novembra 2000 do 31. 3. 2001 uskutočnil 62 kurzov so zameraním na vzdelávanie zamestnancov NÚP v oblasti rovnakého prístupu k evidovaným nezamestnaným, najmä na zabezpečenie prístupu zraniteľných skupín na trh práce, kde patria aj ženy po materskej dovolenke a matky s nezaopatrenými deťmi.
V rámci okresných úradov práce a okresných úradov boli realizované rôzne aktivity na podporu zamestnanosti  aj  takých znevýhodnených skupín na trhu práce, ako sú osoby vracajúce sa z materskej dovolenky  a osoby,  ktoré majú  rodičovské povinnosti.  Ide najmä o tieto aktivity:
školenia a vzdelávacie aktivity v spolupráci so združením K.A.B.A. “Nová profesionálna orientácia”,“Pružný prechod z aktívneho materstva do pracovnej aktivity”, pomoc pri získavaní zručností potrebných pre získavanie zamestnania,12 rekvalifikačných kurzov s účasťou 118 žien “Obnova a rozvoj zamestnaneckých zručností” a “Škola marketingu a cestovného ruchu”, práca so ženami v domácnosti, zvýšenie zručnosti na vedenie domácnosti, čo je možné využiť aj na trhu práce v jednoduchších činnostiach.
Je potrebné konštatovať, že tieto kurzy boli organizované predovšetkým okresnými úradmi práce a okresnými úradmi, zatiaľ čo zaostáva organizácia kurzov v pôsobnosti zamestnávateľov. Z uvedeného dôvodu s cieľom motivovať zamestnávateľov na vytváranie podmienok pre zamestnancov, ktorí majú rodinné povinnosti (podpora pružných foriem zamestnanosti, presadzovanie podnikovej  sociálnej  politiky nad rámec štandartných podmienok a pod.) sa každoročne vyhlasuje súťaž “Zamestnávateľ ústretový k rodine”.
Požiadavka minimalizovať prekážky, ktoré bránia občanom starajúcim sa o deti uplatniť sa na trhu práce, vyžaduje realizáciu v dlhodobejšom časovom horizonte. Súčasne sa ukázala potreba zlepšiť spoluprácu sociálnych partnerov pri presadzovaní jednotlivých opatrení,  ktoré by viedli  k zlepšeniu situácie v tejto oblasti.   
Na zintenzívnenie práce s evidovanými nezamestnanými, ktorí patria do osobitných skupín evidovaných nezamestnaných ťažko umiestniteľných na trhu práce, prebieha od roku 2001 Program individualizovaných služieb zamestnanosti (PISZ), ktorý je zabezpečovaný prostredníctvom NÚP – jednotlivými okresnými úradmi práce. (Projekt integruje kontinuálny, úzko klientovo orientovaný prístup s vyústením do vypracovania individuálnych akčných plánov, ktoré napomáhajú nezamestnaným občanom orientovať sa na trhu práce. Vedie cez zvyšovanie motivácie k odhodlaniu aktívne sa podieľať na riešení vlastnej situácie, zosúladeniu osobných a osobnostných  predpokladov s aktuálnymi požiadavkami trhu práce a komplexnú prípravu na komunikáciu s potenciálnym zamestnávateľom. Záverečné aktivity sledujú cieľ zamestnať týchto nezamestnaných občanov prostredníctvom nástrojov aktívnej politiky trhu práce). 

V roku 2001 v rámci tohto projektu boli realizované pilotné projekty,  ktoré vo väčšej či menšej miere prispeli k zlepšeniu zamestnanosti a tým aj k zlepšeniu celkovej ekonomickej, ako aj sociálnej situácie v jednotlivých rodinách. Ide najmä o tieto projekty:
Projekt 090601 – Komplexný program pre nevýhodne situované rodiny             
Zámerom projektu je eliminácia predlžovania priemernej doby nezamestnanosti a opakovanej nezamestnanosti u sociálnych  kategórií evidovaných nezamestnaných občanov. Cieľovou skupinou sú len sociálne slabé rodiny, z ktorých je aspoň jeden člen vedený v evidencii nezamestnaných. 
 Projekt 020601 – Opatrovateľská služba v obciach 
Zámerom projektu je príprava kvalifikovaných opatrovateliek pre obce, na zabezpečenie profesionálnej opatrovateľskej služby. Cieľovou  skupinou sú EN žien nad 40 rokov z príslušných obcí s primeranými osobnými vlastnosťami a vzťahom k starším a chorým ľuďom. Projekt má za cieľ poskytnutie plného pracovného úväzku pre tieto ženy.
Projekt 010601 – Osobný asistent občanov zdravotne ťažko postihnutých.
Zámerom projektu je umožniť rekvalifikáciu evidovaným nezamestnaným zameranú na poskytovanie osobnej asistencie zdravotne ťažko postihnutým osobám ako aj prípadného riešenia ich zamestnania poskytovaním osobnej asistencie.
Projekt 050601 – Poradenstvo pre dlhodobo evidovaných nezamestnaných
Zámerom projektu je uľahčiť skupine dlhodobo evidovaných nezamestnaných ľudí presadiť sa na trhu práce, zapojiť sa do pracovného procesu a obnoviť si stratené pracovné návyky. Hlavným cieľom je zníženie počtu dlhodobo evidovaných nezamestnaných zlepšiť ich sociálnu a ekonomickú situáciu a zabezpečiť ich nezávislosť.
Projekt 040601 – Zlepšenie zamestnateľnosti  Rómov 
Zámerom projektu je  v  regiónoch s vysokou mierou nezamestnanosti mobilizovať Rómske etnikum, ktoré sa rozhodujúcou mierou podieľa na celkovom negatívnom vývoji zamestnanosti, predovšetkým s ohľadom na svoju nedostatočnú kvalifikovanosť.

Zo štatistických údajov NÚP k 31. 12. 2001 o štruktúre evidovaných nezamestnaných v rekvalifikácii a pracovnej rehabilitácii vyplýva, že v roku 2001 sa v porovnaní s rokom 2000 výraznejšie zvýšil počet rekvalifikovaných a pracovne rehabilitovaných osôb (zo 642 osôb v roku 2000 na 5 740 osôb v roku 2001). Súčasne sa zvýšil aj podiel žien na tejto skupine evidovaných nezamestnaných (z 46,7 % v roku 2000 na 68,7 % v roku 2001).

Z uvedeného počtu žien, ktoré boli v rekvalifikácii a pracovnej rehabilitácii v roku 2001 bolo 49,2 % vydatých a 5,7 % rozvedených (v roku 2000 to bolo 44,0 % vydatých a   9,0  %  rozvedených).

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR realizuje Program štátnej pomoci na rozvoj okresov s vysokou mierou nezamestnanosti v zmysle Kritérií pre poskytovanie štátnej pomoci na rozvoj okresov s vysokou mierou nezamestnanosti. Účelom tohto programu je poskytnutie štátnej pomoci formou dotácie na hospodársky rozvoj pre štrukturálne postihnuté a ekonomicky slabé okresy s vysokou mierou nezamestnanosti v súlade s Integrovaným plánom regionálneho a sociálneho rozvoja Slovenskej republiky. Štátna pomoc sa poskytuje malým podnikateľom pri vzniku a rozvoji malých podnikov, zmene a rozširovaní podnikateľských aktivít malých podnikov, zvyšovaní objemu produkcie malých podnikov a zvyšovaní konkurencieschopnosti malých podnikov za účelom vzniku nových pracovných miest a zmene štruktúry hospodárstva okresu. O túto formu podpory môžu na základe predloženia projektov požiadať aj malé rodinné podniky.
Ministerstvo školstva SR  v rámci Národného plánu zamestnanosti spolupracuje na plnení úloh vyplývajúcich z uznesení vlády SR v tejto oblasti s MPSVR SR. 
 Ministerstvo životného prostredia SR  za účelom lepšieho uplatnenia absolventov vysokých škôl na trhu práce v oblasti ochrany prírody ŠOP SR  /Štátna ochrana prírody SR/ spolupracuje s vysokými školami environmentálneho zamerania, najmä Fakultou ekológie a environmentalistiky TU Zvolen a Prírodovedeckou fakultou UK Bratislava pri zadávaní ročníkových a diplomových prác, spolupracuje pri tvorbe učebných osnov. Pri prijímaní nových zamestnancov  zaručuje rovnaké možnosti uplatnenia na zamestnancov s maloletými deťmi.  Voľné pracovné miesta obsadzuje predovšetkým  podľa odbornosti, ktorú potrebuje, bez ohľadu na pohlavie a rodinné pomery novo prijímaného zamestnanca.

2.	Ženám  na ďalšej materskej dovolenke zabezpečiť vzdelávacie, doškoľovacie a rekvalifikačné kurzy, ktoré pomôžu preklenúť stratu odborných vedomostí  a zručností  spôsobenú odchodom na  materskú  a ďalšiu materskú dovolenku a podporia  ich atraktívnosť na pracovnom trhu.

                                                                           	Z: všetky ministerstvá a ostatné
                                                                           ústredné orgány štátnej správy
                                                                       T: 2001, 2002

Odpočet:
         	Ministerstvo práce sociálnych vecí  a rodiny SR - v Zákonníku práce, platnom do 31. marca 2002 a tiež v novom zákone č. 311/2001Z.z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov, je v § 154 ods.1 ustanovená povinnosť pre zamestnávateľa zabezpečiť  zamestnancovi, ktorý vstupuje do pracovného pomeru bez kvalifikácie, získanie kvalifikácie zaškolením alebo zaučením. Po skončení zaškolenia alebo zaučenia vydá o tom zamestnávateľ zamestnancovi potvrdenie.
Podľa § 154 ods.2 Zákonníka práce zamestnávateľ je povinný rekvalifikovať zamestnanca, ktorý prechádza na nové pracovisko alebo na nový druh práce, alebo na spôsob práce, ak je to nevyhnutné najmä pri zmenách v organizácii  práce alebo pri iných racionalizačných opatreniach. Toto sa vzťahuje aj na všetky ženy, ktoré nastupujú do zamestnania.
Ženám, ktoré sa vracajú do zamestnania napríklad po materskej dovolenke  zamestnávateľ zabezpečí účasť na školení, za účelom obnovenia, prehĺbenia vedomostí na vykonávanú prácu.
       	Ako vyplýva z ustanovenia § 154 odsek 3 Zákonníka práce, zamestnanec je povinný  sústavne si prehlbovať kvalifikáciu na výkon práce dohodnutej v pracovnej zmluve. Prehlbovanie kvalifikácie je aj jej udržiavanie a obnovovanie. Zamestnávateľ je oprávnený zamestnancovi uložiť povinnosť  zúčastniť sa na štúdiu, ktorým si má prehĺbiť, udržať alebo obnoviť svoje vedomosti. Počas účasti na školení, štúdiu  za účelom prehĺbenia kvalifikácie patrí zamestnancovi mzda.
Účasť zamestnanca na štúdiu popri zamestnaní a ďalšom vzdelávaní, v ktorých má zamestnanec získať predpoklady ustanovené právnymi predpismi alebo splniť požiadavky nevyhnutné na riadny výkon práce dohodnuté v pracovnej zmluve, je prekážkou v práci na strane zamestnanca. Zvýšením kvalifikácie sa rozumie tiež jej získanie a rozšírenie.
Pre zamestnávateľa sa nezakotvuje povinnosť poskytnúť zamestnancovi pracovné voľno s náhradou mzdy. Zamestnávateľ môže poskytovať zamestnancovi pracovné úľavy a náhradu mzdy v sume jeho priemerného zárobku najmä, ak je predpokladané zvýšenie kvalifikácie v súlade s potrebou zamestnávateľa. 
(Je vo výlučnej právomoci zamestnávateľa, aby  rozhodol, či má záujem na zvýšení kvalifikácie svojho zamestnanca v určitom študijnom odbore na príslušnej škole a následne mu poskytol pracovné voľno s náhradou mzdy. Pri svojom rozhodovaní bude zamestnávateľ vychádzať najmä zo svojich prevádzkových, ekonomických možností a až následne pristúpi k uzatvoreniu  dohody so zamestnancom, v ktorej sa zamestnávateľ zaviaže umožniť zamestnancovi štúdium popri zamestnaní  poskytovaním pracovného voľna, náhrady mzdy a úhrady ďalších nákladov spojených so štúdiom. Zamestnanec sa v tejto dohode zaviaže zotrvať po skončení štúdia u zamestnávateľa po určitý čas v pracovnom pomer alebo mu uhradiť náklady spojené so štúdiom, a to aj keď skončí pracovný pomer pred skončením štúdia /§ 155 Zákonníka práce/).

           	Plnenie opatrenia v jednotlivých rezortoch: 
            	Ministerstvo školstva  SR pre ženy na materskej dovolenke zabezpečuje ďalšie vzdelávanie podľa ich požiadaviek hlavne so zameraním na cudzie jazyky. Súčasne umožňuje svojim pracovníčkam ukončenie vysokoškolského vzdelania. 
 	Sekcia vysokých škôl sa na úlohe podieľa akreditáciou vzdelávacích ustanovizní, ktorú zabezpečuje Akreditačná komisia Ministerstva školstva SR pre ďalšie vzdelávanie. Ministerstvo školstva SR poskytuje vzdelávacím ustanovizniam, ktoré pripravujú vzdelávacie, doškoľovacie a rekvalifikačné kurzy pre túto špecifickú skupinu žien odbornú poradenskú a konzultačnú pomoc. V oblasti rekvalifikácie Ministerstvo školstva SR úzko spolupracuje s NÚP v Bratislave. 
          	V pôsobnosti Ministerstva zahraničných vecí SR prechádzajú ženy  po návrate z materskej dovolenky  a ďalšej materskej dovolenky  adaptačným procesom (aktualizované odborné doškoľovanie, nástupný tréning a pod). Manželky vyslaných zamestnancov absolvujú pred výjazdom do zahraničia  špecializovanú predvýjazdovú prípravu.
          	Rezortné vzdelávacie inštitúcie Ministerstva pôdohospodárstva SR sa v rámci svojich aktivít zameriavajú na ďalšie vzdelávanie zamestnancov v rezorte, ženy na materskej a ďalšej materskej dovolenke nevynímajúc. V súlade so zákonom č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe v znení neskorších predpisov a po nadobudnutí účinnosti vykonávacích predpisov, budú do plánu vzdelávania zaradené aj ženy na materskej a ďalšej materskej dovolenke tak, aby preklenuli stratu odborných vedomostí a zručností spôsobenú odchodom na materskú a ďalšiu materskú dovolenku. Úloha je dlhodobého charakteru a vyžiada si vytvorenie predpokladov vrátane finančných na to, aby sa ženy počas materskej a ďalšej materskej dovolenky mohli venovať vzdelávacím aktivitám. 
         	Ministerstvo obrany  SR konštatuje napriek  možnostiam  minimálny záujem zo strany žien zúčastňovať sa vzdelávacích doškoľovacích a rekvalifikačných kurzov z dôvodu, že z ďalšej materskej dovolenky  sa chcú vrátiť na svoju pôvodnú funkciu. V roku 2001 nebola  podaná ani jedna žiadosť zo strany žien na ďalšej materskej dovolenke  o vyslanie na  vzdelávacie a doškoľovacie a rekvalifikačné kurzy.    
        	Ministerstvo životného prostredia SR  - z celkového počtu  1078 žien v rezorte bolo k 31.12.2001 evidovaných 69 žien na ďalšej materskej dovolenke. Pre zamestnancov na ďalšej materskej dovolenke sa zvlášť nezabezpečuje vzdelávanie, doškoľovanie a rekvalifikačné kurzy. V prípade ich vlastného záujmu zamestnávateľ umožňuje štúdium popri zamestnaní a ďalšie vzdelávanie. Pri nástupe do zamestnania po ukončení ďalšej materskej dovolenky je každá zamestnankyňa /zamestnanec/ dôkladne oboznámená so všetkými zmenami, prípadne preškolená v príslušnom odbore.
       	V rezorte zdravotníctva  nadriadení pracovníci oboznamujú ženy po návrate z ďalšej materskej dovolenky s aktuálnou  problematikou príslušného pracoviska a umožňujú im účasť na školeniach a kurzoch súvisiacich s ich pracovnou náplňou.
             V rezorte Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR sa rieši návrat žien po materskej dovolenke a ďalšie vzdelávanie zamestnankýň tak, aby sa zabezpečilo zapojenie žien do pracovného procesu. V rámci svojej pôsobnosti a v nadväznosti na aktivitu a prejavený záujem zo strany zamestnankýň sa vytvárajú možnosti adaptačných kurzov zameraných na doplnenie si odborných vedomostí alebo praktických zručností na výkon zamestnania, ktoré vykonávali pred odchodom na materskú dovolenku.  
       	Uvedenú úlohu zamestnávateľov vhodne doplňujú napr. Materské centrá,  ako konštatuje vo svojom odpočte Krajský úrad Trenčín, kde sa stretávajú matky s deťmi na materskej a ďalšej materskej dovolenke a v rámci vzdelávacích podujatí pozývajú aj  zamestnancov úradu práce, ktorí im poskytujú informácie z oblasti zamestnanosti, podnikania a rekvalifikácie.

3.	Iniciovať legislatívne zmeny na odstránenie legislatívnych a administratívnych bariér    malého a stredného podnikania s cieľom  podporiť najmä malé rodinné podnikanie.
    
                                                                          	Z: MH SR
                                                                          	T: 2001, 2002

Odpočet:
             V rezorte hospodárstva s cieľom podpory  prílevu zahraničných investícií bola v súčinnosti s Ministerstvom financií SR pripravená novela zákona o dani z príjmu, ( účinná od 1.1.2001) ktorá  rieši podporu zahraničných investícií  so zámerom vytvorenia atraktívnejších podmienok na realizáciu hospodárskej politiky voči zahraničným investorom. 
Na podporu zriaďovania  priemyselných parkov bol s účinnosťou od 1.júna 2001 prijatý zákon č. 193/2001 Z.z., ktorým sa  vytvorili legislatívne podmienky a určili   kritériá na ich zriaďovanie. 
          
Priemyselné parky vytvárajú výrazné rozvojové impulzy pre ostatné časti regiónov, kde môžu získať významnú úlohu pri ich rozvoji. Spomínaný zákon stanovuje podmienky na vytvorenie priestoru pre podnikateľov na zapojenie sa do spolupráce v rámci špecializovaných územných celkov. (Mali by sa budovať na báze iniciatívy “zdola”, s prihliadaním na akceptované ohraničenia definované v schválenej územnoplánovacej dokumentácií miest a obcí. Vzhľadom na to, že v regiónoch ako rozhodujúce subjekty práva vystupujú obce a mestá, ponecháva sa im možnosť zriaďovať priemyselné parky bez obmedzenia a bez osobitnej právnej úpravy. Zákon neobmedzuje možnosť budovať v priemyselných parkoch stavby len pre zahraničných investorov. Svoje výrobné kapacity tu môžu vytvárať aj tuzemskí investori. Predpokladá, že priemyselné parky, ktoré podporí vláda dotáciami budú zriaďovať obce. Podpora na zriadenie priemyselného parku môže byť poskytnutá výlučne obci, a to do výšky 70 % nákladov na technickú vybavenosť územia pre priemyselné parky, na vybudovanie inžinierskych stavieb nevyhnutných na zriadenie priemyselného parku, nákladov na výkup, prenájom alebo zámenu pozemkov určených na zriadenie priemyselného parku a na úhradu poplatkov a náhrad za vyňatie pozemkov z poľnohospodárskeho pôdneho fondu a lesného pôdneho fondu. Zvyšnú časť nákladov si musia zabezpečiť obce z vlastných zdrojov, z úverov, z prostriedkov investorov, ktorí budú podnikať v priemyselnom parku alebo z iných zdrojov).
 Na podporu zriaďovania priemyselných parkov je už v tohtoročnom štátnom rozpočte vyčlenených 500 mil. Sk.  
Ministerstvo hospodárstva SR  vypracovalo návrh zákona č. 565/2001 o investičných stimuloch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý  bol schválený  v decembri 2001 s účinnosťou od 1.1.2002. Hlavný cieľ, ktorý sa sledoval pri vytváraní zákona o stimuloch bolo vytvoriť  legislatívny rámec, ktorý umožní poskytovať investičné stimuly formou daňových úľav, príspevkov na novo vytvorené pracovné miesta a rekvalifikáciu porovnateľné so susednými krajinami. Zákon o investičných stimuloch nadväzuje na existujúci zákon o štátnej pomoci. Na jeho základe bude možné poskytnúť investorom viaceré druhy stimulov vrátane desaťročných daňových prázdnin a finančných príspevkov na vytvorenie nových pracovných miest a rekvalifikáciu, pričom celková suma podpory nesmie presiahnuť percento celkovej hodnoty investície stanovené zákonom o štátnej pomoci. Na rozdiel od v súčasnosti platnej úpravy, ktorá zostane zachovaná aj po prijatí zákona o investičných stimuloch, budú projekty predpokladajúce využitie stimulov podľa nového zákona podliehať individuálnemu schváleniu vlády a Úradu pre štátnu pomoc. Ďalším rozdielom je aj možnosť existujúcich daňových subjektov uchádzať sa o stimuly pri ďalších investíciách.
      	Medzi priority Ministerstva hospodárstva SR na roky 2001 – 2002 v oblasti podnikania patrí aj úloha prijatá na rozvoj malého a stredného podnikania (MSP), t.j. sústrediť sa na vypracúvanie vhodných podnetov skvalitňujúcich podmienky podnikania pre rozvoj MSP; na vyhodnocovanie efektívnosti jednotlivých foriem podpory rozvoja MSP, vrátane ich selekcie tak, aby sa zabezpečilo, že z úrovne štátu budú podporované len tie najefektívnejšie programy na podporu rozvoja MSP; na koordináciu aktivít rezortu MH SR s činnosťou a prácou Rady vlády pre rozvoj malého a stredného podnikania. 

4.	Zavŕšiť transformačný proces sociálneho zabezpečenia:
a/ prijatím právnych úprav poskytovania prídavku na dieťa, príspevku na bývanie, rodičovského príspevku a sociálneho príplatku, ktoré zabezpečia vecné, materiálno-technické a organizačné podmienky uplatňovania systému štátnej sociálnej podpory tak, aby sa zabránilo ďalšiemu zhoršovaniu životných podmienok rodín s nezaopatrenými deťmi,

b/ prijatím nového zákona o sociálnom poistení.

                                                                       	Z : MPSVR SR
                                                                       	T:  2002

Odpočet sa uskutoční v roku 2003

5.	Zabezpečiť zdroje a podmienky v jednotlivých regiónoch na plynulejšie a rovnomernejšie uspokojovanie žiadostí   o  poskytovanie úverov s výhodnou úrokovou sadzbou  pre sociálne slabších žiadateľov – členov rodín a mladých ľudí po skončení starostlivosti v detských domovoch  na zaobstaranie bývania.

                                                                       	Z:  MVRR SR,  MF SR
                                                                                	T: 2001, 2002
Odpočet:
   	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR - vláda SR pripravila v oblasti rozvoja bývania úpravy legislatívnych a inštitucionálnych podmienok, ktoré prispeli k zlepšeniu legislatívneho prostredia pre rozvoj bývania a k vytvoreniu vhodných podmienok pre bytovú výstavbu a obnovu bytového fondu. S výnimkou daňovej oblasti bol vytvorený takmer ucelený systém podporných nástrojov štátu, upravený právnymi predpismi a s diferencovaním viacerých druhov podpory podľa výšky príjmu občana. Novelou Občianskeho zákonníka (zákon č. 261/2001 Z. z.) sa zrovnoprávnilo postavenie nájomníkov a vlastníkov bytov. Vykonali sa zásadné kroky v deregulácii nájomného, ktoré vlastníkom bytov vytvorili rámec pre kapitalizáciu prvotnej investície a tvorbu dostatočných finančných zdrojov pre potrebnú údržbu a zveľaďovanie bytového fondu.
        	Vláda SR vytvorila ekonomické podmienky na realizáciu v priemere 14 tisíc bytov ročne. V dokončovaní bytov sa tento zámer darí plniť na cca 80%. V roku 2001 bolo začatých 12 128 bytov a dokončených 10 321 bytov. V prvom polroku 2002 bolo začatých 7831 bytov a dokončených 5 481 bytov.  Okrem vlastných zdrojov stavebníkov sa na financovanie výstavby využíva systém podporných ekonomických nástrojov, najmä výhodné úvery zo Štátneho fondu rozvoja bývania a stavebného sporenia, hypotekárne úvery, ako aj dotačné nástroje na výstavbu nájomných bytov, na prípravu územia, na výstavbu technickej vybavenosti a na odstránenie systémových porúch bytových domov poskytované podľa platných smerníc MVRR SR. Tieto podporné nástroje boli právnymi úpravami postupne zdokonaľované. Pre výstavbu nájomných bytov pre občanov s nízkymi príjmami bol vytvorený systém financovania, ktorý umožňuje obciam a neziskovým organizáciám pôsobiacim v oblasti bývania získať na výstavbu 50% z obstarávacej ceny stavby dotáciu štátu a ďalších 50% vo forme výhodného úveru zo Štátneho fondu rozvoja bývania so splatnosťou 30 rokov s nízkou úrokovou sadzbou. Výstavba takýchto obecných nájomných bytov je určená pre sociálne slabšie skupiny obyvateľstva, ktorých príjem a príjem osôb s nimi bývajúcich nepresiahne trojnásobok životného minima.
         	Kombináciou týchto foriem podpory sa môžu stavať byty bežného štandardu, byty napr. pre prvé bývanie mladých rodín, byty pre bývanie starších ľudí, byty pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím, občanov po ukončení ústavnej starostlivosti, byty nižšieho štandardu pre občanov v hmotnej núdzi, neplatičov nájomného, občanov bez prístrešia a pod. Je len na iniciatívnom prístupe obcí, aby s využitím vytvorených podmienok zabezpečili intenzívnejšiu výstavbu nájomných bytov pre svojich občanov v rozsahu, veľkostnej štruktúre a s vybavenosťou podľa konkrétnych potrieb príslušnej obce.
       	Novelou zákona o Štátnom fonde rozvoja bývania č. 76/2000 Z. z. sa upravilo poskytovanie podpory z fondu len pre stredné a nižšie príjmové skupiny obyvateľstva, ktoré nie sú schopné spĺňať podmienky pre splácanie komerčných úverov a zamedzilo sa poskytovanie podpory pre výstavbu nadštandardných bytov. Verejná kontrola činnosti fondu je zabezpečená prostredníctvom internetu.
      	V systéme stavebného sporenia sa rozšíril okruh stavebných sporiteľov o právnické osoby a opätovným zavedením inštitútu “priateľského sporiteľa” sa zvýšil objem vytváraných disponibilných zdrojov na podporu rozvoja bývania, pričom tieto prechodne voľné prostriedky, vytvorené z dlhodobých úspor obyvateľstva, sa opäť využívajú na poskytovanie medziúverov na bytovú výstavbu.
      	Úrokové sadzby hypotekárnych úverov pre fyzické osoby sa po znížení štátnym príspevkom o 4,5% priblížili k úrokovým sadzbám v stavebnom sporení. Z toho dôvodu a pre rýchlejšiu dostupnosť zdrojov oproti stavebnému sporeniu sa hypotekárne úvery začali postupne vo zvýšenej miere využívať na obstaranie bývania. Oslobodením výnosov z hypotekárnych záložných listov od dane z príjmov a zavedením možnosti pre inštitúcie s dlhými peniazmi (poistné a dôchodkové fondy) kúpiť hypotekárne záložné listy zo svojich finančných rezerv sa vytvárajú zdroje na poskytovanie hypotekárnych úverov.

6.	V zákone o štátnom rozpočte na rok 2001 a 2002 zabezpečiť finančné  prostriedky v objeme požadovanom ministrom výstavby a regionálneho rozvoja SR na efektívne fungovanie existujúcich systémov financovania bytovej výstavby a programov rozvoja bývania.

                                                                                Z: MF SR  
                                                                                T: 2001, 2002

Odpočet:
  Ministerstvo financií SR v roku 2001 v súlade so zákonom č. 310/1992 Zb. vyčlenilo  finančné prostriedky  na štátnu prémiu v stavebnom sporení v objeme 2 356 000 tis Sk. Na poskytnutie štátneho príspevku k hypotekárnym úverom  vo výške 27 250 tis. Sk. 

7.	V rámci regionálneho rozvoja rozširovať kapacitné možnosti zariadení sociálnych služieb na prechodné riešenie problémov bývania sociálne ohrozených skupín.

                                                                        	Z: krajské úrady
                                                                        	T: 2001, 2002

Odpočet:
V Bratislavskom kraji  sú zriadené dve krízové strediská , ktoré poskytujú svoje služby formou denného pobytu najmä maloletým deťom. 
V Trenčianskom kraji  je  na uvedené účely zriadených  5  zariadení ( 3 útulky a 2 domovy pre osamelých rodičov). Ďalší projekt na zriadenie  krízového ubytovacieho zariadenia , resp. strediska pre matky s deťmi v okrese Púchov zlyháva v dôsledku nedostatku finančných prostriedkov.   
V Nitrianskom kraji sa poskytuje pomoc osobám bez prístrešia v 4 útulkoch s kapacitou 67 miest.
V Žilinskom kraji,  ako sa konštatuje v podkladovej správe je  nedostatok kapacít na pokrytie potrieb kraja tak v domovoch sociálnych služieb pre deti ako aj dospelých. Na pokrytie potrieb využívajú pôžičky s Rozvojovej banky RE, z ktorej bude zabezpečené financovanie  štyroch projektových štúdií domovov sociálnych služieb.  Nepostačujú  existujúce  kapacity ostatných zariadení - útulkov pre občanov bez prístrešia v hmotnej núdzi. 
V Banskobystrickom kraji  bol v sledovanom období otvorený Domov pre osamelých rodičov s kapacitou pre 6 rodičov s maloletými deťmi s možnosťou poskytovania týchto služieb aj pre maloletých rodičov alebo osamelej tehotnej žene, ktorá sa ocitla v sociálnej núdzi spôsobenej stratou rodinného prostredia.
V Prešovskom kraji  bolo začiatkom roka 2001 v pôsobnosti okresných úradov zriadených 11 útulkov s celkovou kapacitou 117 miest, jeden z nich bol účelovo vyčlenený na poskytovanie starostlivosti plnoletej mládeži po skončení ústavnej alebo ochrannej výchovy. V priebehu roka sa   rozšírili kapacity o ďalších 44 miest, ku ktorým prispelo aj zriadenie nového útulku. Pre osamelých rodičov  má kraj k dispozícií  zariadenia s kapacitou 106 miest, z toho 36 pre rodičov a 70 pre deti. 
V Košickom kraji sa v hodnotenom období  výraznejšie rozšírili kapacity v zariadeniach sociálnych služieb - najmä v domovoch sociálnych služieb pre dôchodcov (260 nových miest)  a pripravuje sa ďalší DDS pre mentálne postihnutú mládež.   

	V Trnavskom kraji sú v štyroch okresoch zriadené a poskytujú svoje služby účelové zariadenia  (útulky, domovy), ktoré prechodne riešia problémy bývania  osamelým rodičom,   osamelým  ženám alebo mužom. 

A4/ Výchova detí a mládeže, príprava na manželstvo a rodičovstvo

1.	Zabezpečiť postupne podmienky pre vzdelávanie intelektovo nadaných detí na 1. stupni  základnej školy aj v lokalitách s nízkym počtom obyvateľov.

                                                                           	Z: MŠ SR
                                                                           	T: 2001, 2002           

Odpočet :
	Ministerstvo školstva SR schválením legislatívnych noriem vytvorilo zákonné podmienky pre vzdelávanie intelektovo nadaných detí v základnej škole. Praktická realizácia tejto formy vzdelávania však závisí na rozhodnutiach riaditeľov škôl, a to napr. ako dokážu zabezpečiť primerané podmienky na vzdelávanie intelektovo nadaných žiakov, vrátane zabezpečenia a stabilizácie kvalifikovaných učiteľov pre jednotlivé vyučovacie predmety a zabezpečenia potrebných alebo nadštandardných učebných pomôcok v úzkej spolupráci so zriaďovateľmi škôl.
	Podmienky na vzdelávanie intelektovo nadaných žiakov na I. a II. stupni základných škôl MŠ SR legislatívne zabezpečilo a tento proces je ukončený. V Slovenskej republike bolo k 31.12.2001  v 11 školách spolu zriadených 30 tried pre vzdelávanie intelektovo nadaných detí, k 1.9.2002  pribudlo  ďalších 9 škôl a  celkový počet tried vzrástol na  39 tried. 

2.	Zabezpečenie a organizáciu integrovaného vzdelávania detí so zdravotným postihnutím legislatívne doriešiť v novom školskom zákone.

                                                                          	Z: MŠ SR
                                                                         	T: 2002
Odpočet sa uskutoční v roku 2003

3.	Zabezpečiť dôsledné sledovanie plnenia opatrení zahrnutých v Koncepcii starostlivosti o občanov s autizmom v SR s osobitným zreteľom na opatrenia podporujúce starostlivosť  o deti s autizmom v rodinách.

                                                                    		Z: MZ SR, MPSVR SR,
    krajské úrady
                                                                   		T: 2001, 2002 

Odpočet:
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v spolupráci s Ministerstvom zdravotníctva SR, Ministerstvom školstva SR a  krajskými úradmi pravidelne sleduje a vyhodnocuje plnenie úloh vyplývajúcich  z koncepcie starostlivosti o autistov v SR. V súčasnosti MPSVR SR  v spolupráci s vybranými okresnými úradmi rieši aj zriadenie  Regionálnych centier pre autistov ako kombinovaných zariadení poskytujúcich sociálne služby, vrátane  vybraných úkonov zdravotnej starostlivosti.
            V Bratislavskom kraji  je v Domove sociálnych služieb prof. Matulaya vyčlenených 10  miest pre samostatný úsek autizmu  s 10 pedagógmi, ktorý bol zriadený v rámci projektu PHARE. Doterajšia prax poukazuje na potrebu prijatia legislatívnych opatrení v oblasti ďalšieho vzdelávania, podporných služieb pre rodinu autistov, mobilných supervíznych služieb a zabezpečenie kontinuity v starostlivosti o autistov aj v dospelosti. Problémy pretrvávajú v správnej  medicínskej diagnostike autizmu. Absentuje tiež celoštátna evidencia autistov. Vzdelávanie  autistických žiakov je zabezpečené v 3  špeciálnych školách, spolu v 10-tich triedach a predškolská príprava v jednej z MŠ na území kraja.
        Ministerstvo zdravotníctva SR (v rámci  pripomienkového konania), konštatuje, že  v SR sú tri subjekty, ktoré vykonávajú diagnostiku detí s autizmom. Jedným z  nich je Psychiatrická klinika detskej fakultnej nemocnice s poliklinikou v Bratislave. Problém nevzhliada v správnej medicínskej diagnostike; za problematické považuje precizovanie  riešenia medicínsko - sociálnych  problémov u tejto skupiny občanov.  
V Trenčianskom kraji  existujú špeciálne triedy pre autistické deti v špeciálnych základnych školách internátnych v Trenčíne a v Prievidzi. Pre deti je vypracovaný individuálny vzdelávací program. Nedosiahol sa však  stav aby vo všetkých triedach pripadol na jedno autistické dieťa  jeden pedagóg. V rokoch 2000 a 2001 boli zorganizované viaceré odborné semináre  pre špeciálnych pedagógov zamerané na prácu s autistickými deťmi.    
 	V Trnavskom kraji bolo zriadené DIC pre autistov, ktoré poskytuje poradenské služby. V dôsledku nedostatku finančných zdrojov nebol uspokojený záujem o zriadenie  špeciálnej školy  a klubu pre autistov.  Zatiaľ bola zriadená v jednom domove  sociálnych služieb výchovná skupina pre autistov;  služby sú zabezpečené formou denného pobytu. 
 	V Žilinskom kraji sa poskytuje tejto skupine detí a dospelých starostlivosť v domovoch sociálnych služieb. Deti sú vzdelávané vo viacerých špeciálnych základných školách v kraji. Samostatná autistická trieda je zriadená  len pri jednej ZŠ.
V Banskobystrickom kraji evidujú v Domovoch sociálnych služieb 15 autistov, ktorým sa zabezpečuje starostlivosť podľa individuálnych programov spracovaných na základe špeciálno-pedagogickej a psychologickej diagnostiky. Pre deti s autizmom, podľa podkladovej správy je zabezpečená starostlivosť v MŠ, ZŠ a SŠ.  
V Prešovskom kraji je prvým pracoviskom zameraným na problematiku autizmu Domov sociálnych služieb ALIA V Bardejove, ktorý sa v rámci programu PHARE zapojil do realizácie rozvojových programov pre autistov. V roku 2001 začala vlastná  práca so špecializovanou skupinou klientov. Pracovisko má súčasne  ambície stať sa stážovým pracoviskom pre Prešovský kraj.
     V Košickom kraji  sú pre deti s autizmom  v predškolskom veku  tri špecializované materské školy. Požiadavky vzhľadom na stúpajúci počet týchto detí sú vyššie. Riešenie tohto nedostatku si vyžaduje užšiu súčinnosť  odborov školstva,  zdravotníctva a sociálnych vecí  (ktoré už aj  vytypovali vhodné objekty) v regióne a potrebné finančné prostriedky na  realizovanie prijatej koncepcie v praxi.

4.	Využívať súčasne predškolskú prípravu detí, vrátane detí z málo podnetného rodinného prostredia v materských školách a v základných školách aj na organizovanie výchovno-vzdelávacích podujatí pre rodičov, so zameraním na osvojovanie základných poznatkov  o starostlivosti o dieťa v predškolskom a školskom veku.
                                                                       		
Z: krajské úrady
                                                              		T: 2001, 2002
Odpočet:
       	Výchovné pôsobenie na rodičov detí  tvorí súčasť  výchovného  vzdelávacieho programu predškolských zariadení a základných škôl vo všetkých krajoch SR. 
Špecifický postup zvolili napr. v Nitrianskom kraji kde  si stanovili úlohu vytvoriť  komplexný servis poradensko-psychologických služieb zameraný na úzku koordináciu rodiny, školy a mimoškolských zariadení, orientovanú na pomoc rodinám pri starostlivosti a výchove detí, s osobitným zreteľom na rodiny s výchovnými problémami. Článkami  tohto servisu v školách sú triedny učiteľ, výchovný poradca, koordinátor prevencie drogových závislostí, pedagogicko psychologická poradňa, centrum výchovnej a psychologickej prevencie a  podľa potreby ďalší odborní konzultanti – pediater, psychiater,  sociálny pracovník a pod.
  Okresné úrady, odbory sociálnych vecí  organizovali  vzdelávacie podujatia pre mladé rómske ženy, dievčatá a mladé rodiny s tematickým zameraním  na  výchovu a starostlivosť o deti.  
         	V Trenčianskom kraji v roku 2001 Vzdelávacie agentúrne a informačné centrum  v súčinnosti s KÚ odborom školstva  a krajskou pedagogicko-psychologickou poradňou spracovali projekt  vzdelávania rómskeho asistenta, ktorý získal akreditáciu od Akreditačnej komisie  pri UKF v Nitre. Projekt sa bude realizovať v praxi v súčinnosti s  Národným úradom práce. Deti z menej podnetného prostredia sú  prednostne prijímané do predškolských zariadení. Pre deti so špeciálnymi potrebami sú v štyroch okresoch kraja  vytvorené  špeciálne  triedy a v dvoch okresoch kraja sú  vytvorené prípravné ročníky. 
           Predškolskou prípravou  rómskych detí sa zaoberalo aj občianske združenie “ROMÁNO JÍLO”, ktoré vzniklo na Myjave v roku 2000.  Venuje  sa  výchove  a  osvete   rómskych  rodín, (osvojovanie hygienických návykov, rozvoj rečového prejavu, osvojovanie pracovných zručností a návykov). 
           	V Banskobystrickom kraji  sa na plnení tejto úlohy v značnej miere podieľali pedagogicko- psychologické poradne, ktoré na základe poznatkov získaných  posudzovaním pripravenosti na školu v triedach MŠ poskytovali individuálne konzultácie rodičom, osobitne rodičom detí z málo podnetného rodinného prostredia. V Detve bola zriadená z prostriedkov nadácie materská škola pre rómske deti priamo v  ubytovni kde žijú prevažne Rómovia. Starostlivosť v nej zabezpečujú pracovníci z rómskej minority. Je snahou aby deti na základe osvojených zručností a návykov mohli byť plne integrované a pripravené vzdelávať sa na základnej škole; v okrese Detva nie je  zriadená ani jedna trieda na ZŚ len pre rómske deti.
            	V Košickom kraji sa predškolská príprava detí z málo podnetného prostredia realizuje  v regiónoch so zvýšenou koncentráciou  týchto občanov ( Spiš, Gemer, Južný Zemplín, Košice - okolie). Okrem Rómov sa zameriava aj na rodiny s nezamestnaným alebo  neprispôsobivým členom a sociálne slabé rodiny. Dosiahnutiu zapojenia väčšieho počtu detí do predškolskej prípravy, ako sa uvádza v podkladovej správe, bráni  skutočnosť, že predškolská príprava je nepovinná a poskytuje sa za úhradu.

5.	Vo výchovnom pôsobení zameranom najmä na mládež a dospelých posilňovať  vnímanie    hodnoty dieťaťa pre rodinu, vo verejnej mienke vytvárať atmosféru úcty k materstvu a otcovstvu, ako k jednému zo spôsobov sebarealizácie muža a ženy v živote.
                                                                    
                                                                              	Z: všetky vecne príslušné ministerstvá
                                                                               	T: 2001, 2002   

Odpočet:
          Pôsobenie na hodnotovú orientáciu detí  mládeže aj dospelých,  s cieľom  podpory prorodinného správania, významu detí v rodine, tvorí súčasť výchovy a vzdelávania v rámci školskej aj mimoškolskej výchovy mládeže, programov orientovaných na mladých ľudí. Okrem ťažiskových  rezortov školstva, zdravotníctva, kultúry, práce, sociálnych vecí a rodiny (CPPS), ktoré plnia  úlohy v tejto oblasti, napr. v rezorte obrany  v  zamestnaní vlasteneckej a etickej výchovy vojakov základnej služby sú v každom nástupnom termíne vyčlenené hodiny prednášok a besied na tému psychohygieny,  prososociálnych vzťahov a ďalších tém, vrátane  oblasti prípravy na  partnerstvo a rodičovstvo. K niektorým otázkam tejto výchovy (napr. špecifické otázky  sexuálnej výchovy, problémy v manželstve a pri výchove  detí) sú prizývaní aj odborníci z civilu.
       Vo vojenských akadémiách   je koncepcia  výchovy  k manželstvu  a rodičovstvu zahrnutá do  vybraných častí  občianskeho práva, rodinného práva, práva detí a mládeže, a ďalších; na vojenských stredných školách  je zahrnutá do výchovno vzdelávacieho procesu ako súčasť predmetu psychológia, Vojenská akadémia v Liptovskom Mikuláši ma zriadené psychologické pracovisko, poradenskú a informačnú službu, duchovnú a náboženskú službu, v rámci ktorej sú organizované v čase voľna prednášky a besedy.

6.	V rámci zvyšovania odbornej kvalifikácie zamestnancov  v rezorte školstva a zariadení sociálnych služieb zamerať ich odbornú prípravu na realizáciu výchovy pre manželstvo a rodičovstvo, s osobitným zreteľom na oblasť sexuálnej výchovy. V tejto oblasti výchovy rešpektovať najmä špecifické potreby  detí  v zariadeniach náhradnej výchovy a detí a dospelých s ťažkým zdravotným postihnutím v ostatných zariadeniach  sociálnych služieb. 

                                                               		Z: MŠ SR, MPSVR SR, krajské úrady
                                                           		T: 2001, 2002
Odpočet:
        	Ministerstvo školstva SR prostredníctvom svojich priamo riadených organizácií zameralo svoju pozornosť na profesionalizáciu vybraných učiteľov pre koordináciu výchovy k manželstvu a rodičovstvu na školách .
Práca metodických centier (MC) sa zintenzívnila od septembra 1999, teda v období kedy už bola ukončená prvá aj druhá etapa prípravy učiteľov výchovy pre manželstvo a rodičovstvo.
     	V sledovanom období MC orientovali prácu tak, aby zásady a ciele koncepcie a metódy práce sprístupnili čo najširšiemu počtu pedagogických zamestnancov v rámci ďalšieho vzdelávania ( ŠKŠ, ŠIŠ, priebežné vzdelávanie ), z ktorých môžu vzísť budúci kvalitní realizátori výchovy k manželstvu a rodičovstvu. Preto odborné informácie zaradili do priebežných vzdelávaní začínajúcich pedagogických zamestnancov, triednych učiteľov, do vzdelávania vedúcich pedagogických zamestnancov materských škôl  aj do vzdelávania majstrov odborného výcviku.
Osobitnú pozornosť venovali metodickej príprave učiteľov prvého stupňa ZŠ (priebežné vzdelávanie Výchova k zdravému životu).
     	Do vzdelávania zapojili pedagogických zamestnancov špeciálnych škôl aj materských škôl. Napriek tomu, že koncepcia sa nezaoberá výchovou k manželstvu a rodičovstvu v týchto zariadeniach, pre kontinuálnosť a komplexnosť výchovy  sa považuje za dôležitú. 
V rámci zvyšovania kvalifikácie majú učitelia možnosť profesionalizovať sa pre túto oblasť výchovy a to v rámci etickej výchovy, občianskej výchovy a biológie.
    	MC pravidelne realizujú prednáškové a výcvikové cykly pre učiteľov ZŠ a SŠ. V rámci zavedenia odporúčaných edukačných programov “Čas premien" a  “S tebou o tebe"   boli realizované odborné metodické semináre. Zúčastnilo sa na nich 2100 učiteľov ZŠ a  800 učiteľov stredných škôl. Osobitná pozornosť sa venovala odbornej príprave učiteľov špeciálnych škôl. Pre výchovu k manželstvu sa modifikoval program “Čas premien" a metodických seminárov sa zúčastnilo cca 25O učiteľov zo špeciálnych škôl.
     	Projekt  “Výchova k manželstvu a rodičovstvu” schválilo MŠ SR pre Centrum ďalšieho a celoživotného vzdelávania UK v Bratislave.
V rámci projektu “Zdravé školy" sú učitelia pozývaní na metodické semináre, ktorých obsahom sú otázky prípravy a výchovy chlapcov a dievčat na manželstvo a rodičovstvo. 
Všetky pedagogické fakulty v študijnom odbore “Učiteľstvo pre 1. stupeň ZŠ”  v pregraduálnej príprave budúcich učiteľov  zaraďujú do študijných plánov a študijných programov  výchovu k manželstvu a rodičovstvu  podľa učebných osnov  pre 1. stupeň základnej školy, ktoré schválilo ministerstvo školstva.
      	Pretože výchova k manželstvu a rodičovstvu sa na vysokých školách nevyučuje v rámci samostatného vedného, alebo študijného odboru, ani samostatnej špecializácie, nie je zaradená ako samostatný predmet. Príprava študentov na výchovu k manželstvu a rodičovstvu sa v súlade so schválenou Koncepciou výchovy k manželstvu a rodičovstvu v základných a stredných školách zabezpečuje podľa schválených učebných osnov pre 2. stupeň ZŠ a učebných osnov pre stredné školy v študijných odboroch “Učiteľstvo všeobecnovzdelávacích predmetov” v kombinácii aprobačných predmetov etická výchova, náboženská výchova, prírodopis, občianska výchova, biológia a občianska náuka.
          	Ako samostatný predmet sa zabezpečuje výchova k manželstvu a rodičovstvu v študijnom odbore “Učiteľstvo pre špeciálne školy” a v študijnom odbore “Vychovávateľstvo”.
Problematika výchovy k manželstvu a rodičovstvu a sexuálnej výchovy nie je samostatným študijným odborom ale jej fragmetárne a parciálne časti sú zaradené do niekoľkých relevantných študijných disciplín.
 	Na pedagogických fakultách je samostatným študijným predmetom Pedagogika rodinnej výchovy a rodinného života, ktorej zameranie však už dnes nezodpovedá potrebám prípravy budúcich učiteľov pre celú výchovnú problematiku výchovy k sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu. 
Na prírodovedeckých fakultách sa v rámci didaktiky biológie zameriavajú aj na didaktické otázky biológie dospievania a psychosexuálneho vývinu. 
Niektoré pedagogické fakulty, napríklad Pedagogická fakulta v Bratislave má od školského roku 1999 - 2000 povinný študijný odbor “Školská a rodinná sexuálna výchova" a Pedagogická fakulta v Nitre pripravuje študijný odbor “Výchova k manželstvu, rodičovstvu a etike intímnych vzťahov" pre školský rok 2001-2002 a to pre učiteľstvo ZŠ. Filozofické fakulty v Bratislave a v Prešove zaradili do svojich študijných plánov otázky Gender study, t.j. otázky rodových stereotypov a otázky súvisiace s postavením žien v spoločnosti. I keď ide o problematiku významnú pre našu výchovnú oblasť prípravy na rodičovstvo a manželstvo, jej ciele, obsahové a hodnotové zameranie predstavujú iba istú časť riešenej výchovnej problematiky. MŠ SR záverom  kriticky konštatuje, že jednotlivé fakulty pripravujúce svojich poslucháčov na učiteľské povolanie nezaradili do svojich učebných plánov  výchovu k  manželstvu a rodičovstvu v relevantnej problémovej, študijnej a kvantitatívnej polohe.
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  v roku 2001 realizovalo projekt “Odborná príprava pracovníkov krajských úradov a zariadení sociálnych služieb k problematike sexuálnej  a prípravy  na partnerstvo”. V rámci  projektu boli vyškolení aj  lektori pre túto oblasť výchovy a vzdelávania. V spolupráci s Nadáciou otvorenej   spoločnosti sa uskutočnil seminár na tému” Sexuálna výchova a príprava na partnerstvo pre ľudí so špecifickými potrebami v zariadeniach sociálnych služieb a v špeciálnych školách”.
              Uvedená problematika je zaraďovaná aj do obsahu vzdelávacích  podujatí, (jednorazových alebo cyklických), ktoré organizujú krajské úrady pre zamestnancov  detských domovov a domov sociálnych služieb. Nespokojnosť so stavom zabezpečovania tejto oblasti výchovy vo vzťahu k mentálne postihnutým deťom  konštatuje  vo svojej podkladovej správe aj  KÚ Trenčín, najmä z dôvodu absencie uceleného systému tejto výchovy. 
V súčinnosti a s podporou občianskeho združenia Úsmev ako dar Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR zabezpečilo výcvikový program PRIDE – určený pre profesionálnych rodičov, náhradných rodičov, zamestnancov detských domovov a  uchádzačov  o náhradnú rodinnú starostlivosť. Obsahom programu sú štruktúrované teoretické a praktické tréningy zamerané na porozumenie  potrebám detí  v náhradnej výchove. 

7.	Vytvoriť účinné podporné a ochranné mechanizmy pre domácu filmovú  tvorbu pre deti ako priority verejného záujmu v televíznom vysielaní; za tým účelom zriadiť Fond na podporu a rozvoj slovenskej kinematografie.

                                                                         	Z: MK SR 
                                                                       	T: 2001      

Odpočet:
Ministerstvo kultúry SR vypracovalo návrh zákona o audiovizuálnom fonde a o zmene a doplnení zákona NR SR č. 1/1996 Z. z. o audiovízii v znení neskorších predpisov. Po vrátení zákona prezidentom SR na opätovné prerokovanie NR SR, parlament zákon neprijal.

8.	Zahrnúť  z hľadiska svojej pôsobnosti do odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania  profesionálnych pracovníkov v zdravotníckych zariadeniach, v oblasti sociálnych vecí, polícii,  justícii  a v školstve špeciálne programy o zaobchádzaní s násilím na ženách a deťoch, s osobitným zreteľom na obete  domáceho násilia.

                                                                     	Z: MZ SR, MPSVR SR, MV SR,
                                                                                      	   MS SR , MŠ SR, krajské úrady
	     T: 2002

Odpočet sa uskutoční v roku 2003 

9.	Pravidelne realizovať prieskumy hodnotového a demografického správania    mladých ľudí a rodín,  raz ročne analyzovať celkovú populačnú  klímu.

                                                                          		Z: MPSVR, MK SR, 
                                                                                       Štatistický úrad SR
                                                                         		T:  2001, 2002

Odpočet:
Výskumné demografické centrum so sídlom v Bratislave, v súčinnosti so Štatistickým úradom SR a  Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR pripravilo návrh zisťovania populačnej klímy so zámerom jeho uskutočnenia v roku 2003 v rámci medzinárodného projektu Family and Fertility Surveys II. Vzhľadom na to, že  tento projekt bol začlenený do  väčšieho projektu Generation and Gender,  jeho realizácia sa oddialila. V harmonograme sa predpokladá príprava zisťovania v roku 2003 a realizácia zisťovania v roku 2004 s predpokladanými nákladmi v celkovej sume 1,5 mil. Sk.  
            V rezorte školstva v roku 2001 uskutočnila katedra sociológie, fakulta humanistiky Trnavskej univerzity v rámci grantovej úlohy VEGA č.1/7244/20 “Makrospoločenwké faktory vývoja pôrodnosti na Slovensku” sociologický výskum postojov  a názorov občanov SR k manželstvu, rodičovstvu a k rodinnému a sexuálnemu životu na výberovom súbore 1 223 respondentov vo veku 20-40 rokov .
  .       

10.	Vypracovať  návrh štandardov pre liečbu drogových závislostí kompatibilných s postupmi platnými v Európskej únii.
                                                                          	Z: MZ  SR 
                                                                          	T: 2001
Odpočet:
     	Návrh štandardných  medicínskych postupov  na liečbu drogových závislostí pozostáva z dvoch častí. Prvá časť materiálu” Štandardné postupy” je pripravená na vydanie a distribúciu do zariadení zaoberajúcich sa preventívnou a liečebnou starostlivosťou o drogovo závislú populáciu.  Druhá časť materiálu je v štádiu prípravy.

11.	Zabezpečiť postupnosť, koordinovanosť a vyváženosť pôsobenia jednotlivých subjektov zapojených do protidrogovej politiky  zameranej na komplexné pôsobenie na rodinu s drogovo závislým členom na všetkých úrovniach koordinácie.

                                                                          	Z: MPSVR SR, MŠ SR, MZ SR, 
                                                                                       MV SR, MK SR, MO SR, 
     							    krajské úrady 
                                                                          		T: 2001, 2002
Odpočet: 
Koordinácia spolupráce všetkých zainteresovaných subjektov je v súlade s Národným, programom boja proti drogám  zabezpečovaná najmä Generálnym sekretariátom Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog, pri ktorom sú konštituované expertné skupiny pre prevenciu, liečbu a resocializáciu, vzdelávanie a a medzinárodnú spoluprácu, zložené zo zástupcov  štátnych , samosprávnych a mimovládnych subjektov. Taktiež na úrovni všetkých okresných a krajských úradov sú zriadené Komisie pre prevenciu drogových závislostí a inej protispoločenskej činnosti, ktoré plnia úlohy koordinácie interdisciplinárnej spolupráce v predmetnej oblasti na regionálnej úrovni.
	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  zabezpečuje v rámci Národného programu boja proti drogám dlhodobé i každoročne aktualizované úlohy zamerané najmä na opatrenia sekundárnej a terciárnej prevencie v oblasti koncepčnej a legislatívnej ( napr. spracovanie Koncepcie prevencie sociálno-patologických javov a resocializácie, Legislatívneho zámeru na vypracovanie návrhu zákona o sociálno-právnej ochrane detí a o sociálnej prevencii ), v  oblasti vzdelávania, výskumu a metodiky ( napr. Cyklická príprava realizátorov dlhodobých komunitných programov v oblasti resocializácie drogových závislostí, príprava terénnych sociálnych pracovníkov, Rodinná terapia podľa modelu V. Satirovej, Výcvik supervízorov pre oblasť terapie rodiny so závislým členom, program “Povedz to priamo”, vydanie metodických  príručiek “Práca s rodinou s problémom závislosti”, “Spoluzávislosť”, “Informačný buletin  o rizikách a nástrahách v období dospievania a rannej dospelosti” a pod.), v oblasti zabezpečovania sociálnej prevencie (podpora neštátnych subjektov, usmerňovanie odborov  sociálnych  vecí   a zariadení  sociálnych  služieb )  a v oblasti   resocializácie ( v roku 2001bolo registrovaných  13 resocializačných stredísk pre drogovo závislých  s kapacitou 194 miest). V roku  2002 bolo sprevádzkované  prvé štátne  resocializačné stredisko v Košiciach.
        	Prevencia drogových závislostí v rezorte školstva je integrálnou súčasťou výchovy a vzdelávania. Základné a stredné školy majú vypracované celoročné plány preventívnych aktivít, otázky prevencie sú zapracované v časovo-tematických plánoch, v plánoch práce  koordinátorov prevencie, v plánoch predmetových komisií. Predmety, v rámci ktorých sa otázky prevencie preberajú sú najmä etická výchova, občianska výchova, prírodopis, chémia, prvouka a triednické hodiny. 
V rámci ZŠ sa na I. stupni využíva doplnková literatúra C. Raynerovej: “Nenič  svoje múdre telo”. Pre 1. ročníky  stredných škôl a 5. ročníky gymnázií s osemročným štúdiom boli distribuované a začali sa vo výchovno-vzdelávacom procese využívať doplnkové učebné texty autorov Zelina - Uhereková pod názvom “Ako byť sám sebou” (vydanie a distribúciu finančne podporil Protidrogový fond). V rámci ZŠ sa pokračovalo v celoslovenskej realizácii preventívno-výchovného programu “Cesta k emocionálnej zrelosti” autora Š. Matulu.
Na SŠ sa realizoval Program rozvoja osobnosti žiaka so zameraním na drogovú prevenciu autorky V. Hybenovej. Projekt sa realizuje v cieľovej skupine stredoškolskej mládeže  prostredníctvom krajských pedagogicko – psychologických poradní (ďalej len KPPP)  formou  vyškolenia učiteľov - koordinátorov prevencie SŠ a následným realizovaním jednotlivých častí programu,  najmä v rámci predmetu etická výchova.
Na viacerých školách sa realizujú projekty “Kým nie je príliš neskoro” a “Škola bez alkoholu, cigariet a iných drog”. Zaškolenia a participáciu pri realizácii jednotlivých programov majú prevažne koordinátori prevencie, metodické centrá (ďalej len MC), centrá výchovnej a psychologickej prevencie (CVPP) a pedagogicko-psychologické poradne (PPP).  Metodické centrum  mesta Bratislavy (MCMB) pokračovalo aj v roku 2001 v realizácii vzdelávacieho programu  pod názvom  “Kým nie je príliš neskoro” v rámci priebežného a inovačného štúdia.
Najviac škôl je zapojených do  projektu pod záštitou Svetovej zdravotníckej organizácie (SZO) pod názvom  “Školy podporujúce zdravie”, napr. v Nitrianskom kraji  bolo do tohto programu zapojených 151 MŠ, 147 ZŠ a 12 SŠ. Na základných školách pracovalo 587 školských klubov a žiaci sa zapájali do Peer programov.
Hlavnými garantmi zabezpečovania pravidelných voľnočasových a mimoškolských aktivít pre žiakov ZŠ a SŠ sú centrá voľného času a školské strediská záujmovej činnosti.
Sekcia športu, detí a mládeže MŠ SR v roku 2001 podporovala  činnosť Slovenskej asociácie športu na školách (SAŠŠ). Štátny fond telesnej kultúry poskytol finančné prostriedky na zabezpečenie činnosti telovýchovných a športových  občianskych združení vo výške cca 200 mil. Sk, z ktorých časť sa použila na organizovanie pravidelných športových aktivít detí a mládeže a športové súťaže. Vo viacerých mestách sa okrem pravidelnej športovej činnosti  v letných mesiacoch zabezpečila akcia pod názvom “Prázdninové školské dvory” v súčinnosti s mestami, občianskymi združeniami, mládežníckymi a športovými organizáciami. 
Fakulty vysokých  škôl pripravujúcich učiteľov venujú príprave učiteľov v oblasti primárnej prevencie drogových závislostí žiakov základných škôl, stredných škôl a školských zariadení  permanentnú pozornosť, pretože táto úloha je dlhodobá. Fakulty majú už viacročné skúsenosti s prípravou učebných osnov v uvedenej oblasti. V rámci postgraduálneho a doktorandského  štúdia  majú učitelia možnosť výberu tém z oblasti  primárnej prevencie závislostí  vo vyučovacom procese. 
       	Ministerstvo kultúry SR kladie dôraz  na protidrogovú prevenciu a to v rámci plnenia úloh Národného programu boja proti drogám. Nosným programom s dlhodobým pôsobením a zameraním na mládež je výtvarná súťaž “Prečo som na svete rád/a,” ktorú realizuje Národné osvetové centrum. Protidrogovej problematike sa úspešne venuje i knižničná sieť na Slovensku, divadlá aktuálne zaraďujú predstavenia s protidrogovou problematikou. Rezort vytvára podmienky na aktívne využívanie voľného času, čo je významným príspevkom k protidrogovej prevencii. Úlohy Národného programu boja proti drogám sú v rezorte kultúry pravidelne vyhodnocované a aktualizované.
        	Ministerstvo vnútra SR v rámci slovensko-holandskej policajnej spolupráce MATRA I  na slovenské podmienky úspešne modifikovalo a následne realizovalo v rámci všetkých krajov Slovenska projekt spolupráce polície so školami pod názvom “Správaj sa normálne”. Projekt sa bude realizovať v rámci všetkých krajov Slovenska už štvrtý rok a bude do neho zapojených cca 12 000 žiakov piatych ročníkov.(  Podstatou projektu sú mesačné návštevy policajta základného útvaru v škole, v rámci ktorých preberie s deťmi pracovný list (spolu ich je 10), ktorý smeruje do rôznych problematík sociálnej prevencie a prevencie viktímnosti (napr. alkoholizmu, drog, patologického hráčstva atď.). Súčasťou je aj problematika násilia v pracovnom liste “A pôjdeš v tom s nami” a problematika rasizmu a tolerancie v pracovnom liste” Každý je iný”. Cieľom hodiny “A pôjdeš v tom s nami” je porozprávať o násilí a o normálnom spolunažívaní, informovať o linke pomoci. Cieľom hodiny” Každý je iný!” je informovať o predsudkoch, diskriminácii, rasizme a ponižovaní, podporovať a šíriť toleranciu a znášanlivosť a poukázať na rovnosť všetkých ľudí pred zákonom. Pred návštevami v školách musia vybraní policajti absolvovať 5-dňové školenie, v ktoré zahŕňa časti týkajúce sa komunikačných zručností, špecifík mladšieho školského veku a prezentácie jednej vyučovacej hodiny v závere školenia.)
        	Národná protidrogová jednotka Správy kriminálnej a finančnej polície sa podieľa v spolupráci s generálnym sekretariátom Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog na plnení Národného programu boja proti drogám. Pravidelne sa vyhodnocuje plnenie úloh stanovených v programe a zároveň sa určujú úlohy na ďalšie obdobie.
       	Na úrovni krajov aj okresov  plnia koordinačnú funkciu v oblasti protidrogovej politiky Komisie pre prevenciu protispoločenskej činnosti  zložené zo zástupcov štátnych aj neštátnych subjektov. Aktivity participujúcich  štátnych aj neštátnych subjektov (OÚ, ZŠ, ZRPŠ, poradenské zariadenia – KPPP, CPPS) sa zameriavajú na prednáškovú činnosť, skupinovú aj individuálnu prácu s deťmi rôznych vekových  a sociálnych skupín.  Akcie preventívno-výchovného zamerania orientované na deti aj rodičov sa organizujú aj pre deti v predškolskom veku. Práca s drogovo závislými jednotlivcami  sa realizuje ambulantne alebo v zariadeniach s využitím individuálnych klubových alebo  skupinových foriem práce s klientmi a ich rodinnými príslušníkmi.  
     	KÚ Trnava pozitívne hodnotí súčinnosť so Štátnym zdravotným ústavom pri plnení úloh v oblasti protidrogovej politiky, ktorý podrobne  mapuje a zaznamenáva výskyt  užívania drog na školách; na  vyhľadávaciu činnosť  nadväzujú  ďalšie preventívne aktivity realizované v pôsobnosti odborov sociálnych vecí okresných úradov.
KÚ Žilina konštatuje dobrú spoluprácu všetkých subjektov, koordinovanú Komisiami pre prevenciu protispoločenskej činnosti; v praxi sa osvedčili  výjazdové zasadnutia týchto komisií v zariadeniach na prevenciu, liečbu alebo resocializáciu drogových závislostí. Pri práci s rodinou drogovo závislého člena sa osvedčila spolupráca  prvostupňových orgánov štátnej správy, najmä s nadáciou pre liečbu drogových závislostí Lúč.
     	 Plneniu tejto úlohy v Prešovskom kraji účinne napomáha Občianske združenie  Regionálny inštitút drogových závislostí (ako dobrovoľná neštátna a nepolitická organizácia). Bol zriadený v roku 2001 na území Prešova a  združuje fyzické aj právnické osoby pomáhajúce drogovo závislým osobám. 

12.	Zvýšiť informovanosť v problematike drogových závislostí a organizovať vzdelávacie akcie na zvýšenie odborných vedomostí, ale aj praktických zručností lekárov pre deti a dorast, sociálnych pracovníkov a pedagógov.

                                                                          	Z: MZ SR, MPSVR SR, MŠ SR,
                                                                                       krajské úrady  
                                                                          	T:  2001, 2002
Odpočet:
V rezorte školstva vysoké školy v rámci pregraduálnej prípravy poskytujú študentom vysokých škôl učiteľských študijných odborov, študijného odboru “Vychovávateľstvo" a v bakalárskom štúdiu prípravy majstrov odbornej výchovy, informácie o problematike prevencie drogových závislostí. Aktuálne informácie sú zapracované do predmetov všeobecného základu a formou prednášok a seminárov sprostredkované budúcim pedagogickým pracovníkom. V systéme ďalšieho vzdelávania učiteľov sa vysoké školy aktívne zapájajú do tvorby vzdelávacích projektov špecializačného inovačného štúdia pre koordinátorov prevencie drogových závislostí na všetkých druhoch a typoch škôl a školských zariadení a v spolupráci s Ministerstvom zdravotníctva SR sa podieľajú na príprave a realizácii vzdelávacích aktivít v rámci projektu “Zdravé školy".
Metodické centrá a Štátny pedagogický ústav (SPÚ) sú poverené  ďalším vzdelávaním učiteľov a priebežne zabezpečujú vzdelávanie učiteľov - koordinátorov prevencie. Vzdelávanie učiteľov prebieha kontinuálne formami priebežného, cyklického  a špecializačného inovačného štúdia (ŠIŠ), účasťou na seminároch, workschopoch a pod. Dôraz sa kládol  na kvalitnú odbornú prípravu učiteľov - koordinátorov prevencie, riadiacich pracovníkov škôl, učiteľov  predmetov etická výchova, občianska výchova, náboženstvo, vychovávateľov v domovoch mládeže, učiteliek materských škôl, majstrov odborného výcviku a výchovných poradcov. MC mesta Bratislavy realizovalo  okrem priebežných foriem vzdelávania aj ŠIŠ “Kým nie je príliš neskoro”, “Výchovné poradenstvo”, vzdelávanie učiteliek materských škôl, začínajúcich, uvádzajúcich a triednych učiteľov, majstrov odbornej výchovy, učiteľov etickej výchovy a občianskej náuky, učiteľov biológie a ekológie. MC v Bratislave začalo v roku 2001 s realizáciou špecializačného inovačného štúdia koordinátorov prevencie drogových závislostí pod názvom “Kým nie je príliš neskoro” v troch skupinách. Zameralo sa na sprostredkovanie informácií o  uplatňovaní metód prevencie drogových závislostí v školskej praxi pre výchovných poradcov, riadiacich pracovníkov, učiteľky MŠ a vychovávateľov v školských kluboch detí. MC v Banskej Bystrici uvádza v rámci viacerých foriem vzdelávania v oblasti prevencie (priebežná forma vzdelávania, cyklické vzdelávanie, špecializačné inovačné štúdium, príprava riadiacich pracovníkov v školstve) účasť 336 pedagógov. MC v Prešove zabezpečilo a realizovalo v spolupráci s regionálnymi CVPP  priebežné vzdelávanie pre 239 učiteľov -  koordinátorov prevencie ZŠ Prešovského a Košického kraja.
Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie v rámci svojich vzdelávacích aktivít realizoval v roku 2001 III. metodicko – supervízny seminár “Cesta k emocionálnej zrelosti”, supervízny seminár absolventov výcviku v skupinových formách preventívnej práce s deťmi a mládežou s poruchami správania, pracovno-konzultačný seminár “Individuálne reedukačné programy”,  odborno-konzultačný seminár účastníkov dlhodobého výcvikovo – vzdelávacieho kurzu v skupinových formách práce s deťmi a mládežou s poruchami správania, odborný seminár “Perspektívy psychologického a výchovného poradenstva a prevencie a ich miesto v školách a v školských zariadeniach” v kontexte Koncepcie rozvoja výchovy a vzdelávania a Národného programu výchovy a vzdelávania, pracovné kolokvium “Aj Ty povedz nie”, inštruktážny seminár pre učiteľov etickej  výchovy k administrácii výskumnej metodiky na meranie efektívnosti programu “Cesta k emocionálnej zrelosti”, výcvikovo - vzdelávacie kurzy  v skupinových formách preventívnej práce s deťmi a mládežou v SR, sústredenia výcvikovo - vzdelávacieho školenia pracovníkov reedukačných domovov (RDD), diagnostických centier (DC), CVPP a PPP v oblasti univerzálnej a selektívnej prevencie drogových závislostí.
Iuventa  ako metodické centrum pre zariadenia voľnočasových aktivít v roku 2001 realizovala školenie mládežníckych aktivistov a vedúcich rovesníckych skupín, ako aj celoslovenský seminár pod názvom “Práca s deťmi a mládežou v oblasti prevencie negatívnych spoločenských javov a prevencie drogových závislostí v zariadeniach pre voľný čas” . 
Potreba rešpektovať Zákon NR SR č. 67/1997 Z. z. o ochrane nefajčiarov je zakotvená v Pedagogicko – organizačných pokynoch pre školy a školské zariadenia a orgány štátnej správy v školstve. Jednotlivé školy a školské zariadenia realizovali školské a okresné aktivity k jednotlivým význačným dňom – ku  Svetovému dňu zdravia,  Svetovému dňu boja proti drogám, Deň narcisov, Týždeň športu, Beh T.Foxa, Deň boja proti AIDS a pod.. Do viacerých zo spomínaných podujatí  sa zapájali aj rodičia, predstavitelia mesta, záujmových a občianskych združení, sponzori.
Úlohy Ústavu informácií a prognóz školstva (ÚIPŠ) boli realizované v súlade s projektom, ktorý schválil Protidrogový fond pod názvom “DROGY” - výskum a informačné zabezpečenie v rezorte školstva. Monitoring problematiky na vysokých školách bol spracovaný vo výskumnej úlohe ÚIPŠ pod názvom “Súčasný stav prevencie drogových závislostí na VŠ”, ktorý bol odovzdaný zástupcom VŠ. 
Sekcia ZŠ, SŠ a ŠZ MŠ SR  zrealizovala v roku 2001 dve pracovné porady pre všetky vecne príslušné organizácie rezortu školstva v zmysle aktualizovaných úloh Národného programu boja proti drogám s cieľom zvýšiť informovanosť, zlepšovať koordináciu a zvyšovať odbornosť v oblasti realizácie preventívnych aktivít. 
         	Ministerstvo kultúry SR kladie dôraz  na protidrogovú prevenciu  v rámci plnenia úloh Národného programu boja proti drogám. Nosným programom s dlhodobým pôsobením a zameraním na mládež je výtvarná súťaž “Prečo som na svete rád/a”, ktorú realizuje Národné osvetové centrum. Protidrogovej problematike sa  venuje i knižničná sieť na Slovensku. Divadlá aktuálne zaraďujú predstavenia s protidrogovou problematikou. Rezort vytvára podmienky na aktívne využívanie voľného času, čo je významným príspevkom k protidrogovej prevencii. Úlohy Národného programu boja proti drogám sa v rezorte kultúry pravidelne vyhodnocujú a aktualizujú.
V rezorte zdravotníctva  - Inštitút drogových  závislosti (CPLDZ), organizuje školiace a vzdelávacie podujatia  v oblasti drogových závislostí pre odbornú obec (lekárov prvého kontaktu,  pracovníkov –koordinátorov protidrogovej prevencie), pre  širšiu laickú verejnosť ( napr. masmediálna kampaň na podporu zdravého životného štýlu bez drog, internetová online poradňa,  vydávanie  mesačníka  Nezávislosť, informačných letákov a brožúr) a pre mládež (aktivity organizované priamo v školách).  Vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov v oblasti drogových závislostí je zabezpečené aj Slovenskou zdravotníckou univerzitou v Bratislave, vrátane projektu Groupe Pompidou – Systematické vzdelávanie špecializovaného personálu v Slovenskej republike (DRST II). Štátne zdravotné ústavy v SR  sa zúčastňujú na plnení týchto úloh v spolupráci s odbormi školstva okresných úradov na základných a stredných školách (prednášky, besedy, príprava návšteva výstav s protidrogovou tematikou, literárne a výtvarné súťaže pre žiakov).
          V rezorte práce, sociálnych vecí a rodiny je problematika prevencie drogových závislostí a iných sociálno-patologických javov zaradená do obsahu adaptačného, špecializačného a funkčného vzdelávania a overovania odbornej spôsobilosti zamestnancov orgánov miestnej štátnej správy a zariadení sociálnych služieb, v súlade s realizačnými projektmi Koncepcie odbornej prípravy a ďalšieho  vzdelávania zamestnancov v sociálnej sfére.  
MPSVR SR zorganizovalo viacero monotematických seminárov, na ktorých participovali aj zahraniční odborníci, napr.  Sociálna rehabilitácia a profesijná reinsercia drogovo závislých,  Terénna sociálna práca,  Decentralizácia sociálnych služieb a pomoc ohrozeným skupinám, Eliminácia domáceho násilia páchaného na deťoch, Ako pomáhať ohrozeným deťom, Kvalita života  a ľudské práva v kontexte sociálnej práce a pod.
 	Odborná príprava sociálnych pracovníkov v oblasti sociálnej prevencie bola realizovaná v spolupráci s odborom riadenia ľudských zdrojov MPSVR SR. Adaptačného štúdia zamestnancov sociálnej sféry, v rámci ktorého prebiehala i príprava pre  preventívnu prácu v oblasti drogových závislostí a iných sociálno-patologických javov  sa zúčastnilo cca 460 zamestnancov z odborov sociálnych vecí OÚ a KÚ.  Výcviku sociálnych zručností pri práci s klientom sa zúčastnilo 80 osôb a  prípravy zamestnancov zariadení  sociálnych služieb sa zúčastnilo 240 osôb.  Uskutočnili sa tiež viaceré dlhodobé vzdelávacie podujatia,  napr. “Príprava supervízorov v sociálnej oblasti”  (v rozsahu 260 hodín, pod vedením lektorov zo SRN), “Tréning sociálnych poradcov  zameraný na rozvoj sociálneho poradenstva na Slovensku” (rozsah 240 hodín), “Komunálna sociálna politika a sociálna práca na Slovensku” (ktorého sa zúčastnilo 22 sociálnych pracovníkov z orgánov miestnej štátnej správy, samosprávy a neštátnych subjektov),  “Podpora svojpomoci a dobrovoľníctva v oblasti sociálnej práce” (70 účastníkov, spolupráca s expertmi zo SRN ) a pod.  
V rámci projektu “Program vzdelávania profesionálov z oblasti redukcie dopytu po drogách (DRSTP)”, boli uskutočnené konzultácie na tému “Rehabilitácia a resocializácia toxikomanov” s maďarskými  expertmi z Filantropic Foundation. Pre lekárov prvého kontaktu boli v rámci  tohoto projektu spracované a odprednášané základné východiská resocializačnej činnosti v SR, ktoré boli uverejnené i v publikácii “Kurikulá pre vzdelávanie lekárov prvého kontaktu v starostlivosti o drogovo závislých”.
Mimoriadnym prínosom je realizácia twiningového programu SK00/IB/JHA/02 – Boj proti drogám, ktorý bol realizovaný v spolupráci s francúzskymi a anglickými expertmi. 
V rámci tohto programu MPSVR SR garantuje obsahovú stránku “Výcviku multiplikátorov a lektorov sociálnej práce v otvorenom sociálnom prostredí”. Výcviku sa zúčastňujú sociálni pracovníci orgánov štátnej správy, samosprávy, poradenských inštitúcií a neštátnych subjektov z celého Slovenska. MPSVR SR taktiež aktívne participuje na realizácii ostatných cieľov programu, najmä cieľov v oblasti zlepšenia koordinácie medzirezortnej spolupráce, redukcie požiadavky po drogách a drogového informačného systému.
        	Aj v pôsobnosti krajov a okresov sa uskutočnilo množstvo vzdelávacích podujatí (prednášky, výstavy, semináre, výcviky) organizovaných pre pedagógov, koordinátorov prevencie  a ďalších odborníkov pôsobiacich v protidrogovej problematike. Na príprave týchto podujatí sa spolu podieľali najmä odbory školstva, odbory  sociálnych vecí KÚ a OÚ,  štátny zdravotný ústav, policajný zbor, poradenské zariadenia aj neštátne subjekty. V Nitrianskom kraji, napr. v rámci zvyšovania informovanosti o problematike drogových závislostí organizovali v rokoch 2000-2002 “monitoring” za účasti  odboru soc. vecí OÚ, MsP, OOZ, ŠZÚ,  živnostenského odboru  pri OÚ, v rámci ktorého navštívili pohostinské, reštauračné , rekreačné zariadenia, kde vo večerných hodinách kontrolovali mládež aj personál v zariadení. Získané poznatky vyhodnocovali a informovali zamestnancov   vecne príslušných  inštitúcií (členov komisie, výchovných poradcov; v prípade potreby boli tiež uskutočnené pohovory s rodičmi (aj priamo odovzdané maloleté deti, ktoré sa v nočných hodinách zdržovali v reštauračných zariadeniach, rodičom) a boli  vykonané opatrenia v prípade zistených priestupkov na strane personálu zariadení. V Košickom kraji hodnotia ako najúčinnejších realizátorov vzdelávania v tejto  oblasti Pedagogicko psychologickú poradňu pre SŠ Košice a Združenie neštátnych lekárov pre deti a dorast SR-ŠZÚ Košice, ktoré za  najvýraznejšej finančnej podpory z  Protidrogového fondu SR vyškolili v rokoch  2000-2001 v 4 cykloch  cca 80 účastníkov pôsobiacich v oblasti drogovej prevencie. V mimoškolskej výchovnej činnosti  konštatujú dobré skúsenosti  so systémom Peer skupín. Aj Banskobystrickom kraji  v rokoch 2000-2001 uskutočnili Projekt – Výcvik rovesníckej skupiny (pre 15 žiakov základných a stredných škôl). Z prostriedkov protidrogového fondu SR  bol zriadený klub hier  pri PPP v Krupine, v ktorom sa zabezpečuje starostlivosť o deti s poruchami správania.        

13.	Presadzovať   spoluprácu  centier prevencie drogovej závislosti a resocializácie  pri územných pracoviskách Centra poradensko-psychologických služieb pre jednotlivca, pár a rodinu (CPPS), preventívnych zariadení rezortu školstva (CVPP) s nadáciami a občianskymi združeniami pracujúcimi v oblasti  prevencie drogových závislostí.

                                                                          Z: MPSVR SR,  MŠ SR, krajské úrady
                                                                           T: 2001, 2002
      
Odpočet : 
Centrum poradensko-psychologických služieb pre jednotlivca, pár a rodinu, ktorého sieť tvorí 46 územných a 14 detašovaných pracovísk (ďalej CPPS)  sa spolupodieľa na riešení krízových životných situácií, prevencii sociálnej patológie, najmä v spolupráci s poradenskými inštitúciami rezortu školstva , zdravotníctva  (CPLDZ , dorastoví lekári a pod. ),  ako i neštátnymi subjektmi, ktoré pôsobia v oblasti prevencie a resocializácie drogovo závislých.  
 V roku 2001 CPPS poskytovalo svoje služby v oblasti prevencie závislostí, poradenstva, terapie a ambulantnej resocializácie, ďalej v oblasti vzdelávania  odborníkov (vrátane metodickej pomoci, supervízie), verejnosti ( deti, mládež, dospelí) a rôznych inštitúcií;
Špecializované služby v oblasti prevencie závislostí  CPPS realizovalo na 3 pracoviskách; územné pracovisko II. v Banskej Bystrici, detašované pracovisko v Nových Zámkoch a v      Bratislave II.
 V roku 2001 CPPS  úspešne realizovalo  projekt “Rodina v roku duševného zdravia ako prostredie primárnej prevencie  a formovania zdravých medziľudských vzťahov”, podporený Protidrogovým fondom. Do tohto projektu sa zapojilo viacero územných  pracovísk. Základným cieľom projektu bola realizácia prevencie drogových a iných závislostí, ochrana duševného zdravia a preventívne aktivity v oblasti domáceho násilia a iných sociálno-patologických javov priamo v teréne s rôznymi skupinami obyvateľstva. Jedinec a rodina ohrozená drogovou závislosťou, náhradná rodina, deti v detských domovoch - to boli cieľové skupiny, na ktoré boli zamerané jednotlivé aktivity projektu. Tomuto cieľu zodpovedali v projekte aj všetky vzdelávacie aktivity zamerané predovšetkým na rodinnú a párovú terapiu.
V rámci programu pokračovalo dlhodobé vzdelávanie skupiny odborníkov so zameraním na problém závislostí v rodine“Rodinná terapia podľa modelu V. Satirovej”,  pod gesciou amerických lektorov. V roku 2001 bol ukončený aj dvojročný “Výcvik supervízorov pre oblasť  terapie rodiny so závislým členom”, na ktorý nadviazal  4-dňový seminár k aplikácii programu “Povedz to priamo” , bola spracovaná i videonahrávka pre potreby výcviku lektorov tohto programu. 
V Poprade sa uskutočnil seminár “Závislosť a spoluzávislosť” pre odborníkov CPPS a v Košiciach sa uskutočnil výcvik  koordinátorov prevencie závislostí a násilia pod názvom “Násilie a závislosť v rodine – supertajné”. Mimoriadne úspešná bola aplikácia tohto  projektu pre deti v desiatich detských domovoch pod názvom  “Rozhodujem o svojom živote”  a  projekt pre osamelých rodičov a deti z  východného Slovenska pod názvom “Rozhodni sa pre čaro zdravej  rodiny”. 
V špecializovanom pracovisku  prevencie a resocializácie závislostí Bratislava II.  pracovala skupina klientov v programe “Ty a ja” zameranom na prevenciu závislostí a recidívy. Z ďalších regionálne realizovaných programov možno uviesť programy,  napr.“Cesta predo mnou” (ÚP Senica), “Program osobnostného rastu a podpory zdravého životného štýlu pre stredoškolskú mládež”  (DP Šaľa), “Výcvik realizátorov prevencie alkoholových a drogových závislostí” a “Letné špecializované sústredenia peer-aktivistov z integrovaných klientov” (ÚP B.Bystrica, Trebišov, Dolný Kubín ).
	Sekcia ZŠ SŠ a ŠZ Ministerstva školstva SR gestoruje oblasť prevencie sociálno – patologických javov a metodicky usmerňuje preventívne poradenské zariadenia rezortu školstva. CVPP, ako špecializované školské zariadenia  sú vecne zamerané na  komplexnú  preventívnu, výchovnú a psychologickú starostlivosť o detí a mládež s poruchami správania; v rodinnom aj v školskom prostredí vrátane problémov súvisiacich s porušovaním školského a verejného poriadku.
	CVPP realizujú a rozvíjajú jednotlivé programy primárnej a sekundárnej prevencie najmä na báze ambulantnej a poradenskej komunity pre deti a mládež. CVPP v mieste svojej pôsobnosti spolupracujú so všetkými relevantnými subjektami v oblasti prevencie drogových závislostí  ako aj s mimovládnymi organizáciami.
           	Ako vyplýva z podkladov krajských úradov, spolupráca sa obojstranne pozitívne rozvíja aj na širšej báze; orgány  štátnej správy a poradenské zariadenia, ktorých zriaďovateľom je štát, participujú aj na spoločných projektoch, kde sú hlavnými garantmi  neštátne subjekty.
    	Z celého radu spoločne zorganizovaných aktivít a zabezpečovania služieb štátnych a neštátnych subjektov v prospech prevencie a terapie drogovej závislosti možno uviesť, napr. súčinnosť KÚ Trenčín s občianskym združením Provital a s inými subjektami, výsledkom ktorého bolo zriadenie resocializačného zariadenia  v Koši pri Prievidzi  s celoslovenskou pôsobnosťou. V Bratislavskom kraji  je dobrá spolupráca  štátnych subjektov s Občianskym združením Prima, Odyseus v rámci prevencie HIV/AIDS s Občianskym združením Slonad  so zameraním na zmierňovanie syndrómu CAN a ďalšie. KÚ Košice signalizuje dobrú spoluprácu s pracoviskami CPPS a PPP, z mimovládnych organizácii sa úspešne rozvíja spolupráca s Občianskym združením Pomoc všetkým  so sídlom v Spišskej Novej Vsi a Nadáciou Fília Centrum Košice. Pozitívne hodnotenie spolupráce s pracoviskami  CPPS pri práci s rodinami s drogovo závislým členom konštatuje aj KÚ Prešov.  Považujú za nesprávne zrušenie  pracoviska CPPS v Kežmarku. 
KÚ Banská Bystrica konštatuje pozitívne výsledky spolupráce štátnych a neštátnych subjektov zastúpených v komisii  pre prevenciu drogových závislostí zriadených pri OÚ.  Zlepšenie spolupráce, napr. umožnilo opakovane v spolupráci  Univerzity Mateja Belu okresného úradu a CPPS zorganizovať výcvikový program pre realizátorov primárnej prevencie. Spolupráca v  projekte  CPPS a PPP s okresným úradom sa osvedčila pri príprave Peer aktivistov. Za potrebné považuje kraj zlepšiť spoluprácu okresného úradu s Centrami volného času.

14.	Doplniť a rozšíriť škálu tlačou vydaného prehľadného materiálu o postupe pri rozpoznávaní užívania návykových látok, liečbe a resocializácii jedincov závislých od psychoaktívnych látok v zrozumiteľnej podobe pre laickú verejnosť (doplnenú o zoznam inštitúcií, ktoré sa na uvedených aktivitách spolu podieľajú).
                                         
                                                                                Z: MZ SR
	                                                                     T: 2001, 2002
Odpočet:
 	Centrum prevencie a liečby drogových závislostí v rezorte zdravotníctva vydal celý rad informačných materiálov, letákov a brožúr  tematicky zameraných na problematiku drog adresovaných rodičom aj užívateľom stimulancií. Jednotlivé štátne zdravotné ústavy vydali plagáty a letáky s protidrogovou tematikou.

15.	Posilniť po stránke organizačnej aj personálnej pracoviská Policajného zboru   zabezpečujúce plnenie úloh v prevencii trestnej činnosti mládeže.

                                                                          	Z: MV SR
                                                                          	T: 2001, 2002
Odpočet:
V rezorte vnútra do 1. 3. 2001 vykonával činnosť na úseku prevencie v rámci krajských riaditeľstiev Policajného zboru (ďalej len “KR PZ”) priamo jeden príslušník Policajného zboru, ktorý bol zároveň poverený poskytovaním informácií hromadným oznamovacím prostriedkom a vykonával funkciu tzv. “hovorcu” KR PZ. Od uvedeného dátumu bolo na vnútorné odbory KR PZ systemizované ďalšie jedno miesto pracovníka prevencie, ktorý okrem činnosti na úseku prevencie zastupuje “hovorcu”. Týmto sa do určitej miery posilnila činnosť na úseku prevencie a vytvorili sa aj predpoklady na fungovanie poradensko-informačných centier Policajného zboru, pretože druhý “preventista” je vo väčšine prípadov zodpovedný za chod poradensko-informačného centra Policajného zboru. Uvedení pracovníci sa však nešpecializujú výlučne len na prevenciu trestnej činnosti mládeže. 
    	Dôležitou a aj najčastejšou aktivitou policajtov zaradených na úseku prevencie a ďalších zainteresovaných služieb na všetkých KR PZ a OR PZ sú prednášky, resp. besedy, realizované podľa požiadaviek škôl a iných organizácií, napr. v Prešovskom kraji bolo v roku 2001 uskutočnených spolu 449 prednášok a besied (OR PZ Prešov - 46, Bardejov - 86, Svidník - 63, Poprad - 22, Humenné - 18, Kežmarok - 68, Vranov - 66, Stará Ľubovňa - 61, KR PZ – 19). Na prednáškach a besedách sa podieľali a podieľajú všetky služby. Obsahovým zameraním týchto prednášok a besied boli témy o úlohách a činnosti polície, o právach a povinnostiach pri styku občanov s policajným orgánom, k trestnej činnosti mládeže a páchanej na mládeži, k drogovej problematike, k dopravnej tematike, rovnako ako aj problematika násilia v rodine, vandalizmus, ochrana obydlia, ochrana majetku a iné. Prednášky a besedy spojené s prezentáciou policajnej činnosti (napr. videoprojekcia, ukážky z činnosti polície, rôzne propagačné materiály k prednášaným témam) sú veľmi žiadané a stretávajú sa s veľkým ohlasom.

16.	Vybudovať v rezorte vnútra špeciálne pracovisko pre možnosť komplexného riešenia     problematiky mládeže.

                                                                          	Z: MV SR
                                                                          	T: 2002
Odpočet sa uskutoční v roku 2003

17.	V rámci pripravovaného transformačného procesu Centra poradensko-psychologických služieb zabezpečiť garanciu štátu na bezplatné poskytovanie poradenských služieb sociálne slabším rodinám  s nezaopatrenými  deťmi v krízových situáciách.

                                                                                    Z: MPSVR SR                     
                                                                                 	  T: 2002       

Odpočet sa uskutoční v roku 2003

18.	Vydať publikáciu “ Stav rodiny na Slovensku” s cieľom  zvýšiť   informovanosť odbornej aj širšej verejnosti o súčasných podmienkach života rodiny.

                                                            		Z: MPSVR SR
                                                                      		T: 2001  
             
Odpočet:
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny  SR zabezpečilo  vydanie publikácie  v roku 2001 v náklade 1 500 ks  v slovenskom aj v anglickom jazyku. Poskytlo je všetkým ministerstvám, krajským úradom, okresným úradom v SR, vybraným vedecko-výskumným pracoviskám, katedrám sociálnej práce vysokých škôl a na požiadanie ďalším záujemcom, ako nepredajnú publikáciu.  

A5/ Ochrana zdravia rodiny a jej členov

1.	Vytvárať podmienky na zabezpečenie zdravej výživy obyvateľstva legislatívnym        dopracovaním Potravinového kódexu SR, monitoringom cudzorodých látok v potravinovom reťazci, realizačnými projektmi Národného programu podpory zdravia a prispievať podľa   určených kritérií k udržaniu potravinovej bezpečnosti.

                                                                  	Z: MP SR a  MZ SR  v súčinnosti s
                                                                            ostatnými vecne 
     							      príslušnými ministerstvami
   		               				T: 2001,  2002

Odpočet:                                                                    
	V súlade s harmonizáciou predpisov EÚ s legislatívou SR rezort  pôdohospodárstva SR v spolupráci s Ministerstvom zdravotníctva SR spracoval a vydal ďalšie časti Potravinového kódexu SR, upravujúce rôzne potravinárske výrobky a produkty (napr. pochutiny, sladidlá, mäso jatočných zvierat, mäsové výrobky a jedlé tuky živočíšneho pôvodu, strukoviny a výrobky zo strukovín atď.),  čím sa zdokonaľuje systém štátneho a potravinového dozoru nad kvalitou potravín.   
            V záujme zdravej výživy  štátne zdravotné ústavy v rámci výkonu štátneho zdravotného a potravinového dozoru kontrolujú plnenie povinností prevádzkovateľov potravinárskych zariadení, odoberajú vzorky  potravín na mikrobiologické vyšetrenie a zistenie  cudzorodých látok v potravinovom reťazci. Sleduje sa tiež zabezpečenie zdravej výživy v zariadeniach pre deti a mládež odoberaním vzoriek stravy z vybraných stravovacích zariadení. 
            Ministerstvo životného prostredia SR -  na zabezpečovanie zdravej výživy obyvateľstva legislatívnym dopracovaním Potravinového kódexu SR bola na Výskumnom ústave potravinárskom v Potravinovom kódexe vypracovaná hlava č.18  “Čokoláda a cukrovinky”.
     V rámci riešenia projektu  “Monitoring cudzorodých látok v potravinách a krmivách”  bol monitoring realizovaný podľa schválenej metodiky v plánovanom rozsahu. Vyhodnocovanie výsledkov v rámci Koordinovaného cieleného monitoringu sa sústreďovalo na sledovanie zmien kontaminácie zložiek potravinového reťazca v lokalitách, ktoré boli  monitorované v rokoch 1991, 1996 a 2001, teda po uplynutí piatich rokov.
          	Ďalej sa vyhodnocovanie zameriavalo na hodnotenie expozície obyvateľstva SR cudzorodými látkami, pričom boli zisťované hodnoty povolených týždenných a denných príjmov cudzorodých látok na obyvateľa v SR. V rámci monitoringu spotrebného koša je možné konštatovať, že  kontaminácia potravín spotrebiteľskej siete reziduami pesticídov, polyaromatickými uhľovodíkmi, polychlorovanými bifenylmi, mykotoxínmi a farmakologicky aktívnymi látkami nedosahuje významný rozsah.
        	Z dôvodu zrušenia všetkých štátnych fondov a teda aj Štátneho fondu zdravia v roku 2001 neboli riešené projekty Národného programu  podpory zdravia. Boli  obnovené až v druhej polovici roku 2002. (MŽP SR  považuje úlohu z hľadiska svojej pôsobnosti za splnenú).

2.	Zabezpečiť vypracovanie projektov “Zhodnotenia potenciálneho vplyvu geochemického prostredia na zdravotný stav obyvateľstva” v lokalitách  Horná Nitra a Bansko-štiavnická oblasť. 
                                                                          		Z: MŽP SR
                                                                          	T: 2002

Odpočet sa uskutoční v roku 2003

3.	Ako súčasť pripravovaných legislatívnych zmien zdravotného poistenia zvážiť  možnosť čiastočnej úhrady hormonálnej antikoncepcie  v rámci zdravotného poistenia a nadväzne zvážiť  zvýšenie maximálnej cenovej hranice interrupcie z  3000,- Sk na 4000,-Sk, keďže jej  stagnáciou hrozí, že táto finančná bariéra prestane plniť svoju úlohu v presmerovaní žien od interrupcií k antikoncepcii.
             
                                                                          	Z: MZ SR v spolupráci s MF SR
                                                                          	T: 2001
Odpočet:
     	Ministerstvo zdravotníctva SR - prípravky hormonálnej antikoncepcie patria medzi plne hradené pacientkou a pri súčasných nákladoch na lieky  zo zdravotného poistenia sa  t. č. neuvažuje so zmenou v ich úhrade. 
  	Ministerstvo zdravotníctva SR v súčinnosti s Ministerstvom financií SR zvažovalo možnosť zvýšenia maximálnej  ceny interrupcie zo súčasných 3000 Sk na 4000 Sk, avšak z medicínskeho hľadiska v záujme zabezpečenia  kvalifikovaných medicínskych výkonov v zdravotníckych zariadeniach, nepristúpi rezort  k zvýšeniu maximálnej ceny.

4.	V rámci pripravovaných legislatívnych zmien zdravotného poistenia riešiť otázku čiastočnej úhrady za  zdravotnícke služby poskytnuté v súvislosti s asistovanou reprodukciou.   
                                                                        	Z: MZ SR v spolupráci s MF SR
                                                                           	T: 2001 

Odpočet:    
Podľa podkladov  Ministerstva zdravotníctva SR platné cenové opatrenie MF SR zo dńa 17.12.2001 č. R.-6/2001, ktorým sa mení a dopĺňa výmer MF SR z .12.3.1996 č. R-1/1996, ktorým sa určuje rozsah tovaru s regulovanými cenami ustanovuje v bode 85.12.12., písm. d) maximálnu cenu výkonov v asistovanej reprodukcii nasledovne: cena jedného cyklu pred odberom oocytov  je 4 073.-Sk, cena jedného cyklu s odberom oocytov k in vitro fertilizácii bez prenosu embryí je 19 451.-Sk, komplexný cyklus s prenosom embryí je 26 075.- Sk. Pri výkonoch asistovanej reprodukcie sa v jednom cykle uplatňuje cena  len  jedného z uvedených výkonov. V súčasnosti sa neuvažuje so zmenami v súvislosti s asistovanou reprodukciou.   

5.	Vypracovať legislatívny návrh zmien kritérií posudzovania zdravotného stavu brancov v rezorte obrany. 

                                                                          	Z: MO SR
                                                                          	T: 2001

Odpočet: 
             	Dňa 14.11. 2000 bol uverejnený v Zbierke zákonov  SR výnos Ministerstva obrany  SR zo 16.10. 2000 č. SELP – 4245, ktorým sa mení výnos Ministerstva obrany SR z 11.11. 2000 č. 57740, ktorým sa ustanovujú podrobnosti o posudzovaní zdravotnej spôsobilosti a určovaní  zdravotnej klasifikácie osoby na výkon vojenskej služby. Tento výnos nadobudol účinnosť 1.1.2001 

6.	Naďalej vytvárať podmienky a rozširovať možnosti pre poskytovanie zdravotnej starostlivosti v rezortných zdravotníckych zariadeniach aj pre rodinných príslušníkov policajtov, požiarnikov a profesionálnych vojakov Vojsk Ministerstva vnútra SR.

                                                                                 Z: MV SR
                                                                                 T: 2001, 2002              

Odpočet:
Ministerstvo vnútra SR s maximálnym úsilím vytvorilo podmienky na zabezpečovanie plnenia úlohy v zdravotníckych zariadeniach rezortu a zdravotná starostlivosť rodinným príslušníkom sa priebežne poskytuje. Problémy spôsobujú niektoré zdravotné poisťovne, ktoré limitujú ošetrovanie svojich poistencov v zdravotníckych zariadeniach rezortu MV SR. Napriek tomu sa zdravotnícke zariadenia snažia uzatvoriť zmluvy s jednotlivými zdravotnými poisťovňami v čo najväčšom rozsahu.
    	Ďalším limitujúcim faktorom je dokončenie rekonštrukcie NsP MV SR, ktorá pre nedostatok finančných prostriedkov neprebieha podľa predpokladov.