DôvodovÁ  správA

Všeobecná časť

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd  (ďalej len "nariadenie“) nahrádza nariadenie vlády SR č. 491/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd.

Zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) zrušil zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon).

Prijatím nového vodného zákona  sa podľa splnomocňovacieho ustanovenia § 81 ods. 1 písm. a), c) a d) vodného zákona vydáva nové  nariadenie vlády Slovenskej republiky,  ktorým sa  ustanovujú požiadavky na kvalitu a kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd. 

Návrh nariadenia je v prevažnej miere totožný s nariadením vlády Slovenskej republiky č. 491/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd. Vykonané úpravy spočívajú predovšetkým v jeho zosúladení s vodným zákonom v nadväznosti na postup prác v implementačných pracovných skupinách Rámcovej smernice EU o vode, v doplnení požiadavky zohľadniť súčasný stav poznania a ekonomicky udržateľné možnosti technických riešení odvádzania a čistenia odpadových vôd, v doplnení zásady, že pri uplatnení prísnejších limitných hodnôt ukazovateľov ako predpisuje nariadenie vlády treba posúdiť tento režim u všetkých vypúšťaní odpadových vôd do daného recipientu nad posudzovaným profilom a v doplnení požiadavky na výkon odberu vzoriek a analýz  pre sledovanie dodržiavania limitných hodnôt ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd vypúšťaných do povrchových vôd akreditovanými laboratóriami. V prílohách boli upravené ukazovatele v nadväznosti na nové poznatky a skúsenosti s uplatňovaním nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 491/2002 Z. z. Boli doplnené ďalšie ukazovatele pre vybrané priemyselné odpadové vody produkované prevádzkami uplatňujúcimi princíp najlepšej dostupnej techniky vo výrobnom procese, indikatívne ukazovatele ekotoxicity vypúšťaných odpadových vôd na určenie synergického účinku znečisťujúcich látok v odpadových vodách. Zásadne bola prepracovaná príloha č. 4 v nadväznosti na prijatie celého radu predovšetkým zahraničných noriem na stanovenie jednotlivých ukazovateľov.  
Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky  a so zákonmi.

DOLOŽKA
 
finančných ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť
 
	Vypracovanie nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd vyplynulo z ustanovení nového vodného zákona - § 81 ods. 1 písm. a), c) a d) zákona č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon).

 Prvá časť – Odhad nákladov na verejné financie

Z uplatnenia navrhovanej právnej úpravy nevyplývajú zvýšené finančné dôsledky na štátny rozpočet v porovnaní s platným stavom.
Predkladaný návrh nariadenia vlády nemá žiaden dopad na rozpočet obcí a vyšších územných celkov z hľadiska výkonu štátnej vodnej správy.

Druhá časť - Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry 
                            a iných právnických osôb
 
Z hľadiska dopadov na obyvateľstvo sa neočakáva žiadne zvýšenie nákladov v porovnaní s platným právnym stavom. 
Z hľadiska hospodárenia podnikateľskej sféry a iných právnických osôb dôjde k prerozdeleniu požadovaných služieb na kvalitatívne vyššej úrovni v oblasti odberov vzoriek a analýz vody z neakreditovaných subjektov a akreditované. V dôsledku toho treba očakávať zvýšenie nákladov na uvedené služby, avšak pri ich veľkom plošnom rozdelení na všetkých producentov znečistenia očakávame v priemere iba minimálny finančný dopad, ktorý nie je možné kvantifikovať.
 
Tretia časť -  Odhad dopadov na životné prostredie
 
    Odhad dopadov na životné prostredie - zlepšenie kvality povrchových vôd a podzemných  vôd na území Slovenskej republiky.

Štvrtá časť - Odhad dopadov na zamestnanosť

Dopady na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest sa neočakávajú. 

Doložka zlučiteľnosti
právneho prepisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie
  
1.	Navrhovateľ právneho predpisu :  Vláda Slovenskej republiky
 
2.	Názov návrhu právneho predpisu : Nariadenie vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd 

3.   Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
      a) Záväzky z Prístupovej zmluvy  najmä z Aktu o podmienkach pristúpenia vyplývajú pre 
          Slovenskú republiku:  
          Záväzok  Slovenskej republiky vyplýva z. čl. 54 Aktu o podmienkach pristúpenia Českej 
          republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej 
          republiky, Maďarskej  republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej 
          republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska 
          únia.
     b) identifikácia prechodných období vyplývajúcich zo Zmluvy o pristúpení Slovenskej 
           republiky k Európskej únii: 
           Prechodné obdobie pre Slovenskú republiku na splnenie cieľov uvedených v preambule    
           Smernice Európskeho parlamentu a Rady 84/56/EHS o limitných hodnotách  
           a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie ortuti priemyselnými odpadmi nepoužívajúcimi  
           chlór – alkalickú elektrolýzu, Smernice Európskeho parlamentu a Rady 91/695/EHS a 
           Smernice Európskeho parlamentu a Rady 86/280/EHS o limitných hodnotách  
           a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie niektorých nebezpečných látok uvedených 
          v zozname  I prílohy k smernici 76/464/EHS.

3.	Problematika návrhu právneho predpisu :
a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
Smernica Rady 75/440/eHS týkajúca sa odberu pitnej vody, 
Smernica Rady 76/464/EHS o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia v spoločenstve 
Smernica Rady 78/659/EHS zameraná na podporu reprodukcie a prirodzeného výskytu rýb 
Smernica Rady 82/176/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie ortuti priemyselnými podnikmi používajúcimi chlóralkalickú elektrolýzu, 
Smernica Rady 83/513/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie kadmia, 
Smernica Rady 84/491/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie hexachlórcyklohexánu. 
Smernica Rady 86/280/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie obzvlášť škodlivých látok uvedených v zozname I , prílohy č. 1 k smernici Rady 76/464/EHS, 
Smernica Rady 91/271/EHS   týkajúca sa čistenia komunálnych odpadových vôd. 
    
b)  je upravená v práve   v práve Európske únie 
       Problematika návrhu právneho predpisu je upravená v primárnom práve – v Zmluve 
      o založení Európskeho spoločenstva v konsolidovanom znení, najmä v čl.  174 a nasl.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a   právom Európskej únie:
     
a)  úplná

6. Gestor: Ministerstvo životného prostredia SR
 
7. Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:  

Bez účasti expertov

Osobitná časť

K § 1

Ustanovenie uvádza skutočnosti týkajúce sa vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd, ktoré sa týmto nariadením upravujú.  Tento predpis je koncipovaný tak, že zahŕňa aj limitné hodnoty znečistenia priemyselných odpadových vôd s obsahom škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok vypúšťaných do povrchových vôd a tiež požiadavky na vypúšťanie odpadových vôd z odľahčovacích objektov a vôd z povrchového odtoku.

K § 2

V tomto ustanovení sú definované požiadavky na kvalitu povrchovej vody a kvalitatívne ciele povrchovej vody určenej pre jednotlivé účely využitia.  Povrchové vody určené na odber pre pitnú vodu a povrchové vody vhodné pre život a reprodukciu pôvodných druhov rýb  sú v prílohe č. 2 charakterizované dvomi   hodnotami ukazovateľov znečistenia – odporúčanou hodnotou, ktorá charakterizuje výhľadové kvalitatívne ciele povrchovej vody využívanej na určený účel a medznou hodnotou, ktorá vyjadruje kvalitatívne ciele povrchovej vody využívanej na určený účel. Tento systém klasifikácie vychádza z príslušných smerníc EU (Smernica Rady 75/440/EHS, Smernica Rady 76/160/EHS, Smernica Rady 79/869/EHS, Smernica Rady 78/659/EHS), pričom odporúčanú hodnotu vyjadrujúcu smernú (výhľadovú) hodnotu, je potrebné zohľadňovať a medzná hodnota, ktorá vyjadruje limitnú hodnotu  nesmie byť negatívne ovplyvnená vypúšťaním odpadových vôd. Vody určené na závlahy sú v tejto prílohe definované najvyššími prípustnými hodnotami pre prvú triedu závlahovej vody označenú ako vhodná voda podľa STN 75 7143Kvalita vody. Závlahová voda. 
Definuje sa, pri akých prietokoch platia kvalitatívne ciele povrchových vôd ustanovené v prílohách č. 1 a 2.  Znenie tohto odstavca by malo eliminovať vplyvy maximálnych a minimálnych prietokov, ktoré môžu skresľovať koncentračné hodnoty znečistenia. 

K § 3

Ustanovenia tohoto paragrafu určujú limitné hodnoty znečistenia, z ktorých sa vychádza pri povoľovaní vypúšťania odpadových a osobitných vôd. V podstate sa tu uvádza do platnosti emisno - imisný princíp. 
V porovnaní s NV č. 491/2002 z. z. je predmetné ustanovenie doplnené o požiadavku zohľadniť súčasný stav poznania a ekonomicky udržateľné možnosti technických riešení odvádzania a čistenia odpadových vôd pri implementácii jeho požiadaviek v praxi. 
V prílohe č. 3 sú definované limitné hodnoty znečistenia   pre splaškové odpadové vody a komunálne odpadové vody vypúšťané do povrchových vôd,  do podzemných vôd a pre priemyselné odpadové vody a osobitné vody vypúšťané do povrchových vôd. Súčasne je tu oproti pôvodnému NV č. 491/2002 Z. z. stanovená požiadavka, že pri uplatnení prísnejších limitných hodnôt ukazovateľov ako predpisuje príloha č. 3 nariadenia vlády treba posúdiť tento režim u všetkých vypúšťaní odpadových vôd do daného recipientu nad posudzovaným profilom.  Limitné hodnoty znečistenia v prílohách č. 1 až 2 definujú kvalitatívne ciele povrchových vôd. Kým príloha č. 1 uvádza všeobecné kvalitatívne požiadavky pre povrchové vody, príloha č. 2 uvádza kvalitatívne ciele pre povrchové vody podľa účelu ich využitia. 
Sú tu konkretizované podmienky zo zákona, za ktorých je možné odpadové a osobitné vody vypúšťať do  podzemných vôd. Limitné hodnoty znečistenia pre splaškové odpadové vody a komunálne odpadové vody sú uvedené v prílohe č. 3, charakterizácia vzoriek, spôsob  sledovania a kontroly splaškových odpadových vôd a komunálnych odpadových vôd sú uvedené v prílohe č. 5. Všeobecne je možné konštatovať, že podmienky vypúšťania odpadových vôd do podzemných vôd uvedené v zákone a v nariadení boli definované tak, aby sa tento spôsob mohol uplatniť len v najnutnejších prípadoch.
 Definované je, za akých podmienok sa prihliada  k imisným ukazovateľom. Ukazovatele a koncentračné hodnoty uvedené v prílohe č. 1 týkajúce sa kvalitatívnych požiadaviek pre povrchové vody  sú definované ako cieľový stav a je možné ich zohľadňovať. Ukazovatele a koncentračné hodnoty  v prílohe č. 2 sa týkajú povrchových vôd určených na odber pre pitnú vodu,  na závlahy, na podporu života a  reprodukciu pôvodných druhov rýb, tieto ukazovatele a ich medzné hodnoty je pri povoľovaní potrebné uplatniť. Odporúčané hodnoty uvedené v tejto prílohe sa zohľadňujú tak, aby nebol povoleným vypúšťaním narušený výhľadový stav kvality vôd v recipiente.
	Všeobecné kvalitatívne požiadavky pre povrchové vody sú charakterizované v prílohe č. 1 ukazovateľmi a prislúchajúcimi koncentračnými hodnotami. Koncentračné hodnoty jednotlivých ukazovateľov kvality vody uvedené v tejto prílohe sa nachádzajú v II. a III. triede kvality podľa STN 75 7221 "Klasifikácia kvality povrchových vôd". Tieto koncentračné hodnoty ukazovateľov zabezpečujú, že ostatné povrchové vody v SR budú výhľadovo v kategórii veľmi čisté a  čisté, v najhoršom prípade na rozhraní čistých a znečistených vôd. 
Povrchové vody určené na odber pre pitnú vodu sú rozdelené do 3 kategórií A, B, C tak, ako to vyžaduje príslušná smernica EU (Smernica Rady 75/440/EHS), pričom jednotlivé kategórie sa líšia náročnosťou technológie úpravy vody. Všetky ukazovatele a ich koncentračné hodnoty z tejto smernice EU boli prebrané a zároveň doplnené o ďalšie ukazovatele, ktoré sa u nás už tradične sledujú ako potrebné pre udržanie kvality vody určenej na daný účel.
Ukladá sa povinnosť vydať povolenie a následne aj sledovať každý výust, čím by sa malo zamedziť akémukoľvek nekontrolovanému vypúšťaniu odpadových a osobitných vôd. Predovšetkým v priemyselných podnikoch je nutné vychádzať z konkrétnej situácie predovšetkým v priemyselných podnikoch, kde možno vyžadovať aj oddelené zneškodňovanie priemyselných odpadových vôd z jednotlivých výrob priamo v  zdroji znečistenia, ak je to účelnejšie z hľadiska účinnosti čistenia odpadových vôd a zloženia čistiarenského kalu. 
Úprava vypúšťania odpadových vôd v citlivých oblastiach bola už do zákona č. 184/2002 Z. z. a následne i do zákona  č. 364/2004 Z. z. transponovaná zo Smernice Rady 91/271/EHS. Zvýšené koncentračné hodnoty fosforu a dusíka vo vodách spôsobujú v povrchových vodách a v odkrytých podzemných vodách  eutrofizáciu vôd s následkom nemožnosti ich používania pre akýkoľvek účel. Vodné útvary povrchových vôd môžu byť eutrofizované vypúšťaním mestských odpadových vôd, alebo organicky znečistených odpadových vôd. Medzi limitné hodnoty znečistenia bol zahrnutý  dusík celkový N_celk ktorý je súčtom dusíka amoniakálneho, organického, dusičnanového a dusitanového N-NH_4 + N_org + N-NO_2 + N-NO_3. Týmto sa vytvára dostatočný tlak na znečisťovateľov, aby prevádzkovali aj denitrifikáciu  na čistiarňach odpadových vôd. Ďalším biogénnym prvkom, ktorý je potrebné odstrániť je celkový fosfor P_celk Táto požiadavka plne  korešponduje so smernicou Rady 91/271/EHS, ktorá vyžaduje odstraňovanie N_celk a P_celk od veľkosti zdroja v citlivých oblastiach nad 10 000 EO.
Pre jednotlivé ukazovatele znečistenia sú uvedené v prílohe č. 4 odporúčané metódy stanovenia. Príloha bola zásadne prepracovaná v nadväznosti na prijatie celého radu noriem na stanovenie uvedených ukazovateľov znečistenia. Pri každom ukazovateli je uvedený princíp stanovenia a uvedená odvolávka na príslušnú normu. 
V predmetnom ustanovení je zakotvená požiadavka vychádzať pri posudzovaní a kontrole dodržiavania hodnôt ukazovateľov len zo vzoriek vody, ktoré boli odobraté a analyzované  akreditovanými laboratóriami. V pôvodnom nariadení vlády č. 491/2002 Z. z. nebola požiadavka na akreditáciu zakotvená. Keďže v priebehu posledného obdobia vzrástol počet akreditovaných subjektov, ktoré majú predpoklady pre kvalitnejší výkon analytických prác, je v predkladanom ustanovení požiadavka akreditácie uvedená. Vyplýva však z ustanovení zákona o vodách. Systém kontroly činnosti analytických laboratórií je v SR zabehnutý v súlade s európskymi pravidlami. Určitým problémom je meranie prietokov a reprodukovateľnosť ich výsledkov. Z tohto dôvodu sú v tomto nariadení citované predpisy, ktoré musia byť pri meraniach odpadových vôd rešpektované.
Nariadenie uvádza druh sledovaných ukazovateľov, limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia, ktoré je potrebné spĺňať, typ vzoriek, v ktorých sa tieto sledujú a frekvenciu odberu vzoriek. Uvedená je charakteristika hodnôt označených písmenami „p“ a „m“. Limitná hodnota ukazovateľa znečistenia „p“ predstavuje koncentračnú hodnotu  zlievanej vzorky za určené časové obdobie a limitná hodnota ukazovateľa znečistenia "m" predstavuje maximálnu prípustnú koncentráciu nameranú rozborom kvalifikovanej bodovej vzorky.
Maximálne koncentračné hodnoty "m", neboli podľa Nariadenia vlády č. 242/93 Z. z.  sledované. Umožňujú okamžité objektívne konštatovanie nevyhovujúceho stavu. Osem alebo viac hodinová zlievaná vzorka neumožňuje postihnúť krátkodobé nárazové vypúšťanie odpadových vôd so zvýšeným znečistením. Odber 2 hodinovej kvalifikovanej bodovej vzorky tak umožňuje postihnúť i prípady krátkodobého neplnenia limitných hodnôt. Na daný účel sa zvykne využívať aj bodová vzorka, ale tento typ vzoriek prináša viaceré objektívne riziká (napr. nárazový únik kalu z dosadzovacej nádrže pri biologickom čistení, ktorý môže trvať len niekoľko minút a pod.). Z tohto dôvodu je v tomto nariadení predpísaná kvalifikovaná bodová vzorka získaná zlievaním  5 objemovo rovnakých dielčích vzoriek odoberaných v intervale 30 minút, pričom čas a miesto odberu vzorky určí orgán štátnej vodnej správy tak, aby čo najlepšie charakterizoval činnosť sledovaného zariadenia.
Limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia pre komunálne a priemyselné odpadové vody sú oddelené (príloha č.3, časť A a časť B), pretože k čisteniu priemyselných odpadových vôd sú využívané odlišné technologické postupy a aj charakter znečistenia je značne rozdielny. Pre komunálne a splaškové vody sa stanovujú hodnoty "p" a "m", pre priemyselné vody len hodnoty "p". Hodnoty "m" sú totiž u priemyselných vôd v porovnaní s mestskými vodami výraznejšie ovplyvnené charakterom výroby, používanými surovinami a hospodárením s vodou v podniku. Z tohoto dôvodu by bolo nekorektné tieto hodnoty pre jednotlivé priemyselné odvetvia uvádzať všeobecne. V každom prípade je orgánu štátnej vodnej správy ponechaná možnosť ich určenia, pričom je značná pravdepodobnosť, že pri poznaní podmienok v konkrétnom podniku určí tieto hodnoty racionálne.
Hodnoty "p" sú stanovené tak, aby vyvolávali tlak na využitie známych a overených technológií, pri ktorých  sú známe aj ekonomické súvislosti, investičná a prevádzková náročnosť. Zároveň nie je potrebné aplikovať ekonomicky náročné a netradičné technológie, skôr sa jedná o dôsledné využívanie a správne prevádzkovanie dostupných technológií na súčasnej úrovni technického rozvoja. Hodnoty "m" úmyselne nemajú technologický význam. Sú stanovené s takým odstupom od hodnôt "p", že pravdepodobnosť ich splnenia je veľmi vysoká a zabezpečenosť neprekročiteľnosti by mala byť cca 99 %. Dôležitou skutočnosťou je, že všetky ukazovatele a prislúchajúce hodnoty zodpovedajú požiadavkám smernice  91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd.
V texte nariadenia sú pre komplexnosť a lepšiu čitateľnosť doplnené ustanovenia odsekov 8 – 10. Tieto nie sú nové, ale v nariadení 491/2002 Z. z. tvorili poznámky k prílohe č.3. Tieto ustanovenia upresňujú alternatívne hodnotenie súladu vypúšťania odpadových vôd na základe účinnosti odstraňovania N_celk a P_celk a spôsob odberu vzoriek pri takomto spôsobe hodnotenia súladu vypúšťania odpadových vôd s povolením orgánu štátnej vodnej správy. Na rozdiel od ustanovení odsekov č. 8 a 9, ustanovenie odseku 10 sa týka posudzovania účinnosti odstraňovania nutrientov na všetkých čistiarňach v celej citlivej oblasti (v našom prípade sa jedná o hodnotenie odstraňovania nutrientov na celom území SR). Túto alternatívnu možnosť, využívanie ktorej je v našom prípade nie vhodné z dôvodu veľkého počtu aglomerácií pod 10 000 EO, poskytuje Smernica 91/271/EHS v čl. 5(4) transponovaná týmto nariadením.
Veľkostné rozdelenie komunálnych zdrojov znečistenia zohľadňuje zásadné veľkostné rozdelenie aglomerácií  podľa smernice  Rady 91/271/EHS, ktorá definuje požiadavky na čistenie odpadových vôd nad 2 000, nad 10 000 a nad 100 000 EO. Vynechaná je kategória do 50 EO, ktorá nemá z hľadiska kvality vody v povodí zásadný význam a ani  smernice EÚ nevenujú tejto kategórii špeciálnu pozornosť. Na čistenie splaškových odpadových vôd sú používané rovnaké alebo veľmi podobné technológie ako pri kategórii do 500 EO.
Ide o bežne dostupné technológie, ktoré je  pre splnenie požadovaných limitných hodnôt znečistenia potrebné zrealizovať a následne prevádzkovať v náležitej kvalite. Zároveň je zrejmé, že čistiarne splaškových a komunálnych odpadových vôd bez biologického stupňa nebudú môcť byť už prevádzkované, pretože nezabezpečia požadované emisné hodnoty príslušných ukazovateľov.
Ustanovenie hodnôt ukazovateľov pre obdobie s nízkymi teplotami odpadovej vody znamená výrazné zjednodušenie požiadaviek na účinnosť čistenia v zimných týždňoch/mesiacoch prinesie zníženie investičných a prevádzkových nákladov na čistiarne odpadových vôd, pričom ale budú dodržané požiadavky smernice Rady 91/271/EHS, ktorá túto možnosť poskytuje. V geografických a klimatických podmienkach  čistiarní odpadových vôd v SR je využitie tohoto opatrenia nanajvýš aktuálne. Na rozdiel od tejto smernice EU, ktorá nevyžaduje sledovanie odstraňovania dusíka pri teplotách odpadovej vody pod 12^oC, sú v tomto nariadení  uvedené 2 teplotné pásma. Pri teplotách 9 až 12^oC sú požadované hodnoty ukazovateľov dusíka menej prísne ako pri vyšších teplotách, napriek tomu ich definovanie vytvára určitý tlak na producenta znečistenia, aby prevádzkoval a kontroloval proces odstraňovania dusíka aj v zimnom období. Pri teplotách pod 9^oC sa v podstate jedná o extrémne podmienky, ktorých trvanie je väčšinou len krátkodobé (napr. dochádza k topeniu snehu a vtekaniu studených vôd do kanalizácie). V týchto podmienkach sa sledovanie odstraňovania dusíka nevyžaduje, čo ale nebude mať významný negatívny vplyv na recipient.
V predmetnom ustanovení sú uvedené aj emisné hodnoty pre splaškové a mestské vody vypúšťané do podzemných vôd. Napriek logickým značne obmedzujúcim podmienkam pre vypúšťanie do vôd podzemných sa ukazuje tento spôsob v niektorých prípadoch ako racionálne riešenie. Pre tieto prípady boli stanovené hodnoty ukazovateľov tak, aby odpadové vody museli byť vyčistené biologickým spôsobom, pričom nároky na čistiareň odpadových vôd a jej prevádzku sú maximálne. 
Kvalita vyčistenej vody podľa hodnôt uvedených v prílohe č. 3 predstavuje veľmi vysokú účinnosť procesu v technológii na súčasnej úrovni technického rozvoja. Sledovanie procesu a odber vzoriek je v tomto prípade  značne vyšší ako pri čistiarňach odpadových vôd vypúšťajúcich vody do vôd povrchových, čo takisto korešponduje so zámerom obmedziť tento spôsob len na najnutnejšie prípady (tieto údaje sú uvedené v prílohe č.5).
Ďalej sa definuje, ako často a aký typ vzoriek sa odoberá a sleduje. Doterajšie 8-hodinové vzorky nezodpovedajú smernici Rady 91/271/EHS a ani praxi v ostatných vodohospodársky vyspelých štátoch. Z hľadiska technologického sú doby zdržania na čistiarni odpadových vôd relatívne dlhé a väčšinou presahujú 8 hodín, takže v čase produkcie odpadových vôd odteká vyčistená odpadová voda vyprodukovaná v úplne inom časovom období. V zahraničí je dnes úplne bežné odoberať 24 - hodinové zlievané vzorky, čo pre čistiarne odpadových vôd s kapacitou nad 2 000 EO preberá aj toto nariadenie a tým sa stáva kompatibilné s ostatnými predpismi a umožňuje reprezentatívnejšie porovnanie úrovne čistenia a stavu vo vypúšťaní odpadových vôd (domáce aj z medzinárodného hľadiska). Pre čistiarne odpadových vôd s kapacitou pod 2 000 EO sa využívajú 8 - hodinové zlievané vzorky, čo je opodstatnené zjednodušenie kontroly vzhľadom na menšiu významnosť týchto zdrojov a na extenzívny spôsob čistenia týchto vôd spojený s dlhými zdržnými dobami a nízkym kolísaním zloženia odpadových vôd na odtoku.
Bodové (okamžité) vzorky sa neuvádzajú vôbec a pre zníženie rizík spojených s nereprezentatívnou kvalitou bodovej vzorky sa ustanovuje klasifikovaná bodová vzorka odoberaná v priebehu 2 hodín (bližšie v prílohe č.6 nariadenia)
Stanovenie početnosti odberu vzoriek je nevyhnutné pre to, aby bola zabezpečená rovnaká úroveň hodnotenia všetkých zdrojov danej veľkosti a aby bolo možné aj štatistické vyhodnotenie nameraných hodnôt. Početnosti (pre splaškové odpadové vody a komunálne odpadové vody)   uvedené v prílohe č.5 zodpovedajú požiadavkám smernice Rady 91/271/EHS a zároveň poskytujú dostatočnú informáciu o kvalite vypúšťaných vôd. Vzhľadom na významnosť zdrojov sa počet vzoriek zvyšuje so zvyšujúcou sa kapacitou čistiarne odpadových vôd. Takisto sa zvyšuje aj náročnosť odberov vzoriek. Kým pre čistiarne s kapacitou pod 100 000 EO sú vzorky zlievané z objemovo rovnakých dielčích vzoriek, pre väčšie čistiarne sa vzorky zlievajú z dielčích vzoriek úmerných prietoku. Posledne menovaný typ vzoriek, ktorý okrem iného vyplýva aj z požiadaviek smernice  Rady 91/271/EHS, kladie zvýšené nároky na obsluhu, ale v súčasnosti je možné tento problém eliminovať uplatnením automatických zariadení na odber vzoriek, ktoré sú už bežne dostupné.
Limitné hodnoty znečistenia pre priemyselné odpadové vody sú v porovnaní s doterajším nariadením vlády SR č. 491/2002 Z. z. sú nezmenené. Boli tu však doplnené ďalšie ukazovatele pre vybrané priemyselné odpadové vody produkované prevádzkami uplatňujúcimi princíp najlepšej dostupnej techniky vo výrobnom procese, indikatívne ukazovatele ekotoxicity vypúšťaných odpadových vôd na určenie synergického účinku znečisťujúcich látok v odpadových vodách.
Skúšky toxicity slúžia na stanovenie toxického účinku v odpadových vodách, ktoré sa po určitých stupňoch úpravy dostanú do prírodného prostredia. 
Výroby, v ktorých boli predpísané skúšky toxicity sú charakteristické prítomnosťou predovšetkým ťažkých kovov. Ťažké kovy (Hg, Cd, Pb, As, Cu, Cr, Co, Ni, Zn, V, Ag, Be, ..) predstavujú najvýznamnejšiu zložku z hľadiska svojich biologických  účinkov. Toxické účinky jednotlivých kovov  na vybrané organizmy sú známe. Je však málo informácií o biologických účinkoch rôznych ich zmesí. 
Vo vyšpecifikovaných výrobách je celé spektrum zmesí ťažkých kovov, pričom sa predpokladá aditívny, resp. kumulatívny nárast toxických účinkov na živé organizmy. Takéto informácie neposkytne žiadna chemická analýza a pokiaľ by sa toxické vody dostali na čistiareň odpadových vôd mohlo by dôjsť k poškodeniu aktivovaného kalu a tým aj zníženiu účinnosti čistiarne. Pri priamom odtoku do prírodného prostredia by mohlo tak isto dôjsť k poškodeniu alebo až zničeniu organizmov lokality.
	Početnosť odberu vzoriek pre priemyselné odpadové vody stanoví orgán štátnej vodnej správy, ktorý po zvážení konkrétnej situácie v priemyselnom podniku môže rozhodnúť tak, aby odbery najlepšie charakterizovali kvalitu vypúšťaných vôd a množstvo znečistenia.
Tento prístup okrem iného nepriamo motivuje producenta znečistenia k intenzívnejšiemu sledovaniu a k priebežnej kontrole výsledkov stanovení. Štatistický charakter hodnotenia zohľadňuje aj chyby jednotlivých stanovení a kolísanie výkonov čistiarenského zariadenia v racionálnych hraniciach.
Vzhľadom na už uvedenú vysokú pravdepodobnosť splnenia hodnôt znečistenia "m" je ich prekročenie možné len v mimoriadnom prípade. Z tohoto dôvodu je možné ich aplikovať ako kontrolné hodnoty. Preto sú hodnoty „m“ deklarované ako neprekročiteľné a len ich dodržanie je možné považovať za súlad s povolením.
Posledné ustanovenie tohoto paragrafu upresňuje spôsob výpočtu bilančného množstva vypúšťaného znečistenia, čo v doterajšej praxi bolo nie vždy jednoznačne chápané. Upresnenie je potrebné, aby nedochádzalo k zámene aktuálneho a priemerného hmotnostného toku alebo aby sa nepredpisoval ročný hmotnostný tok v t/rok, ktorý nepostihuje situácie spojené s nárazovým vypúšťaním počas jednotlivých dní.
	
K § 4

V tomto ustanovení sa  uvádzajú podmienky pre vypúšťanie priemyselných odpadových vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok do podzemných a povrchových vôd. Vytvára sa rámec pre vykonávanie požiadaviek zákona na ochranu vôd pred obzvlášť škodlivými a škodlivými látkami vypúšťanými v odpadových vodách. 
Táto časť sleduje požiadavku úplnej transpozície dcérskych smerníc k smernici Rady 76/464/EHS, predovšetkým smernice Rady 86/280/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie obzvlášť škodlivých látok uvedených v zozname I , prílohy č. 1 k smernici Rady 76/464/EHS, smernice Rady 80/68/EHS o ochrane podzemnej vody pred znečistením spôsobeným určitými nebezpečnými látkami, smernice Rady 82/175/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie ortuti priemyselnými podnikmi používajúcimi chlóralkalickú elektrolýzu, smernice Rady 84/156/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie ortuti priemyselnými podnikmi nepoužívajúcimi chlóralkalickú elektrolýzu, smernice Rady 83/513/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie kadmia, smernice Rady 84/491/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie hexachlórcyklohexánu. 
V prílohe č. 7 sa uvádzajú všeobecné ustanovenia a špecifické opatrenia pre obzvlášť škodlivé látky. Špecifické opatrenia sú uvedené pre obzvlášť škodlivé látky, pre ktoré EÚ už určila limitné hodnoty znečistenia, ako aj kvalitatívne ciele pre ich  koncentračné limity v povrchových vodách. Uvádza sa spôsob a forma vyjadrenia limitných hodnôt znečistenia pre vypúšťanie obzvlášť škodlivých látok. Zároveň v súlade s príslušnými smernicami EU určujú sa kvalitatívne ciele pre 14 obzvlášť škodlivých látok v členení podľa výrobných prevádzok, v ktorých vznikajú alebo sa spracovávajú. V prípade, že sú pochybnosti, či priemyselná odpadová voda obsahuje obzvlášť škodlivé látky pre ktoré neboli stanovené koncentračné limity, využije sa ako indikačný ukazovateľ stanovenie toxicity vody. Táto metóda slúži na odhalenie skrytého vypúšťania obzvlášť škodlivých látok, prípadne škodlivých látok až do ich určenia.
 Z príslušných  smerníc EÚ sú určené podmienky dosiahnutia súladu s povolenými hodnotami pre vypúšťanie obzvlášť škodlivých látok v odpadových vodách v rozhodnutí. Zároveň sa  určuje používanie odporúčaných metód analýzy pre dané obzvlášť škodlivé látky.

K § 5

	Definované sú požiadavky pre vypúšťanie odpadových vôd z odľahčovacích objektov do povrchových vôd, ktoré je prípustné iba v čase prívalových dažďov, podmienkou však je, aby tieto objekty boli vybavené zariadením na zachytávanie plávajúcich látok. V individuálnych prípadoch, na základe posúdenia môže byť určené aj zaradenie objektov na redukciu znečisťujúcich látok, napr. usadzovacích nádrží. 
Ustanovenie vychádza zo smernice Rady 271/91/EHS, príloha 1 , časť A kde sa uvádzajú opatrenia na obmedzenie znečistenia z odľahčovacích objektov počas prívalových dažďov, ktoré môžu byť založené na pomere zmiešania alebo kapacity v pomere ku bezdažďovému odtoku, alebo môžu špecifikovať určitý prijateľný počet prípadov odľahčenia za rok.
Definovaný je zmiešavací pomer medzi priemerným denným prietokom odpadových vôd a prietokom vôd z povrchového odtoku. Základný pomer zmiešania bol zvolený  1:4. Tento pomer zmiešania sa na Slovensku používal pri projektovaní stokových sietí v minulých rokoch. Môže sa stanoviť aj zmiešavací pomer až do rozsahu 1:8 predovšetkým v oblastiach so zvýšenou ochranou vôd. Pri určovaní riediaceho pomeru sa zaviedla zásada, že treba zohľadniť súčasný stav poznania a ekonomicky udržateľné možnosti technických riešení odvádzania odpadových vôd.
Pri optimalizácii stokovej siete a odľahčovacích objektov na nej sa využívajú rôzne hydrologické metódy, metódy založené na štatistickom spracovaní a vyhodnotení zrážkomerných údajov, alebo metódy s matematickým modelovaním zrážkového odtoku. Ako kritérium sa v tomto prípade požaduje obmedzenie počtu  odľahčenia, ktoré by nemalo prekročiť 15 prípadov pri čase dotoku rovnom alebo väčšom ako 15 minút a 20 pri menších časoch dotoku stokovou sieťou k danej odľahčovacej komore.
Cieľom je dosiahnuť stav, aby sa komunálne odpadové vody počas dažďového obdobia, ktoré sa hydraulicky neodľahčia v odľahčovacom objekte na stokovej sieti pred ČOV, dopravili na ČOV a prešli minimálne mechanickým stupňom čistenia. V prípadoch, ak je kapacita mechanického stupňa menšia, ako je množstvo privádzaných vôd do ČOV počas dažďa, je potrebné na prítoku do ČOV realizovať opatrenia, ktorými sa dosiahne regulácia prítoku na objekty ČOV.

K § 6
V tomto ustanovení sú definované vody  z povrchového odtoku v nadväznosti na § 37 ods. 8 zákona.
 Vody z povrchového odtoku odtekajúce zo zastavaných území, pri ktorých sa predpokladá, že obsahujú látky, ktoré môžu nepriaznivo ovplyvniť kvalitu povrchovej vody a podzemnej vody, možno vypúšťať do podzemných vôd nepriamo len po predchádzajúcom zisťovaní a vykonaní potrebných opatrení. Takýmito vodami sú najmä vody z cestných komunikácií pre motorové vozidlá, parkovísk, z odstavných a montážnych plôch, z plôch priemyselných areálov, na ktorých sa skladuje alebo inak zaobchádza  so škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami.
Nepriamo možno vypúšťať do podzemných vôd vody z povrchového odtoku odtekajúce zo zastavaných území, o  ktorých sa nepredpokladá, že obsahujú látky, ktoré môžu nepriaznivo ovplyvniť kvalitu povrchových vôd a podzemných vôd. 
	Vypúšťanie vôd z povrchového odtoku by nemalo spôsobovať vážnejšie problémy z hľadiska ochrany recipientu. Problémy skôr spôsobuje možnosť kontaminácie povrchových vôd, preto stokové siete musia byť vybavené zariadením na zachytenie plávajúcich látok a v prípade škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok aj zariadením na ich zachytenie.

K § 7

Ustanovenie upravuje  problematiku oznamovania údajov, ktoré oznamuje Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  Európskej komisii. 

K § 8

	V tomto paragrafe je uvedený transpozičný odkaz na prílohu č. 10, v ktorej sú uvedené preberané európske smernice.

K § 9

Ide o zrušovacie ustanovenie, ktorým sa zrušuje nariadenia vlády Slovenskej republiky  č. 491/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd. 

K § 10

	Navrhuje sa účinnosť 1. júla 2005.