Informácia
o priebehu a výsledkoch Medzinárodnej konferencie o financovaní rozvoja s cieľom prehodnotiť plnenie Monterrejského konsenzu, 
ktorá sa konala v dňoch 29. 11. – 2. 12. 2008 v Dohe, Katar

Zámerom konferencie bolo zhodnotenie implementácie záväzkov z Monterrey, potvrdiť ciele a záväzky Monterrejského konsenzu, zaujať stanovisko k novým výzvam, ktoré musí medzinárodné spoločenstvo neodkladne riešiť (finančná kríza, klimatické zmeny, rast cien potravín, energie a pod.), prehodnotiť pokrok jeho plnenia, podeliť sa o skúsenosti z jeho implementácie, identifikovať prekážky a obmedzenia, s ktorými sa stretli štáty pri jeho plnení, prijať nevyhnutné opatrenia a iniciatívy na ich prekonanie a následnú implementáciu.

1. Príprava medzinárodnej konferencie
      	
V dňoch 18. - 22. marca 2002 sa v Monterrey v Mexiku uskutočnila Medzinárodná konferencia OSN “Financovanie pre rozvoj”. Kľúčovým výstupom rokovaní predstaviteľov štátov zúčastnených na konferencii bola politická deklarácia tzv. Monterrejský konsenzus, ktorého základnou myšlienkou je globálne partnerstvo a zdieľaná zodpovednosť za rozvoj. Integrovaný prístup k financovaniu rozvoja je nevyhnutný pre dosiahnutie koherentnosti rôznych zdrojov financovania s cieľom zabezpečiť progres v troch pilieroch udržateľného rozvoja (hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj).
Tento dokument sa stal základným nástrojom pre ďalšie smerovanie medzinárodného spoločenstva v oblasti financovania rozvoja a je vnímaný ako rozhodujúci podnet, ktorý otvoril novú éru spolupráce medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami.
Dôležitým výsledkom Monterrejskej konferencie bola všeobecná dohoda na potrebe reformy globálnej finančnej architektúry (MMF a Svetovej banky) a zvýšenia zastúpenia a hlasu rozvojových krajín v nich, i keď zatiaľ nedošlo v tejto veci k výraznejšiemu posunu.
Od prijatia Monterrejského konsenzu v r. 2002 došlo k pozoruhodnému vývoju v otázkach financovania pre rozvoj a medzinárodnej rozvojovej spolupráce. Významným medzníkom sa stal rok 2005, kedy:
- EÚ sa kolektívne zaviazala k postupnému zvyšovaniu svojej rozvojovej pomoci až na dosiahnutie objemu vo výške 0,7 %  ODA/HND do roku 2015,
- došlo k masívnemu odpusteniu dlhov rozvojovým krajinám, predovšetkým Iraku a Nigérii,
- bola prijatá Parížska deklarácia o efektívnosti rozvojovej pomoci, ktorá sa komplexne zaoberá problematikou kvality poskytovania rozvojovej pomoci. Deklarácia obsahuje záväzky v oblasti harmonizácie oficiálnej rozvojovej pomoci, prispôsobovania sa rozvojovej pomoci potrebám a rozvojovej stratégii prijímajúcich krajín, znižovania nákladov finančných transakcií spojených s poskytovaním rozvojovej pomoci a administratívnych postupov, odviazania rozvojovej pomoci od podmienok a zvyšovania finančnej podpory priamo do štátnych rozpočtov rozvojových krajín.
Situácia vo svete sa od konania konferencie v Monterrey zásadne zmenila, keď nárast cien potravín a energií zhoršil ekonomickú situáciu v rozvojových krajinách a z mnohých príčin sa zväčšili sa rozdiely medzi chudobnými a bohatými vo svete. Aktuálna finančná kríza znamená z pohľadu rozvojovej spolupráce pokles obchodu, vývozu, úspor, investícií a zamestnanosti, hrozia ďalšie redukcie v oblasti sociálnych výdavkov. 
Konaniu konferencie predchádzal prípravný proces v New Yorku, ktorý pozostával zo šiestich hodnotiacich panelov korešpondujúcich so šiestimi témami Monterrejského konsenzu. V júli 2008 predložil predseda Valného zhromaždenia OSN členským krajinám prvý návrh záverečného dokumentu, ktorý bol prerokovávaný až do ukončenia konferencie 2. decembra 2008. 
V roku 2008 tiež prebehol konzultačný proces týkajúci sa konania konferencie v rámci viacerých regionálnych ekonomických komisií OSN a regionálnych rozvojových bánk. 15. novembra 2008 sa vo Washingtone, DC konal samit krajín G20, ktorý sa zaoberal globálnou finančnou krízou a súvisiacimi otázkami, vrátane reformy medzinárodného finančného systému.

2. Priebeh a výsledky medzinárodnej konferencie

Konferencia bola organizovaná vládou Kataru pod záštitou generálneho tajomníka OSN p. Pan Ki-Mun-a. 
Na konferencii boli členské štáty OSN zastúpené na najvyššej úrovni, vrátane  relevantných medzinárodných organizácií systému OSN (Svetová banka, MMF, WTO, UNDP, UNCTAD). V rámci všeobecnej rozpravy vystúpili predstavitelia viac ako 160 krajín, vrátane 40 prezidentov, predsedov vlád a predstaviteľov siete 250 organizácií mimovládneho sektora.
Počas trvania konferencie sa konali plenárne zasadnutia a šesť interaktívnych okrúhlych stolov, ktoré sa zaoberali hodnotením všetkých častí Monterrejského konsenzu.  Súčasťou programu konferencie boli aj mnohé sprievodné podujatia vo forme brífingov, seminárov, workshopov a panelových diskusií k otázkam financovania rozvoja, organizované členskými štátmi a organizáciami systému OSN ako aj akreditovanými inštitucionálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami.
Agenda konferencie bola primárne určená závermi a rozhodnutiami, ktoré boli zakotvené  v Monterrejskom konsenze. Ide o závery a rozhodnutia v nasledovných oblastiach: 
- potvrdenie cieľov a záväzkov vyplývajúcich z Monterrejského konsenzu,
- mobilizácia domácich finančných zdrojov pre rozvoj,
- mobilizácia medzinárodných zdrojov pre rozvoj, zahraničné priame investície a iné súkromné zdroje,
- medzinárodný obchod ako hnacia sila pre rozvoj,
- zvýšenie úrovne medzinárodnej finančnej a technickej spolupráce pre rozvoj,
-  zahraničný dlh,
- systémové opatrenia pre zvýšenie úrovne súdržnosti a zásadovosti v medzinárodnej monetárnej politike, finančný a obchodný systém v podpore rozvoja,
- nové výzvy a novovzniknuté problémy.
Konferencia v Dohe sa konala v období prebiehajúcej globálnej finančnej krízy a zhoršujúcej sa celosvetovej ekonomickej situácie. Rast cien potravín, základných komodít, energie a klimatické zmeny, ku ktorým došlo za posledné obdobie majú bezprecedentný negatívny vplyv na plnenie záväzkov vyplývajúcich z Monterrejského konsenzu. Predstavujú nebezpečenstvo zvrátenia už dosiahnutých výsledkov v rozvojových krajinách pri plnení medzinárodne dohodnutých rozvojových cieľov. Súčasná kríza vystavuje tlakom aj rozvinuté krajiny a ohrozuje ich schopnosť poskytovať a zvyšovať finančné zdroje na rozvoj vo svete.
V pléne konferencie zarezonovala výzva, že chudoba a hlad v rozvojových krajinách  sú „tikajúcou časovou bombou“. Riešenie naliehavých imperatívov si vyžaduje intenzívnu multilaterálnu spoluprácu, politickú vôľu všetkých krajín, posilnenie rozvojovej koordinácie, zabezpečenie udržateľnosti rozvoja, dodržanie donorských prísľubov, oddlžovanie najviac zadĺžených rozvojových krajín, silný prejav globálnej solidarity, vytváranie globálnych inštitúcií, zaradenie problematiky klimatických zmien do rozvojovej agendy, elimináciu finančných špekulácií, masívne zahraničné investície, vytváranie nových pracovných príležitostí pre miestne obyvateľstvo ai..
Otvorená diskusia potvrdila potrebu revízie finančného systému. Experti sa takmer jednohlasne zhodli na závere, že vytvorením medzinárodného regulačného systému je naliehavo potrebné zaručiť, že sa už nevráti aktuálny finančný chaos, ktorého špirálovitý dopad je citeľný takmer vo všetkých krajinách. Revízia globálneho finančného regulačného a kontrolného systému by mala priniesť vytvorenie striktných a zároveň zrozumiteľných pravidiel, ktoré budú ľahko implementovateľné a ktoré zabezpečia efektivitu a garanciu stability.
Úlohou konferencie taktiež bolo identifikovať nové rodiace sa výzvy pre medzinárodné spoločenstvo v oblasti financovania rozvoja a  navrhnúť zodpovedajúcu reakciu na globálnej úrovni.
Napriek existujúcim obmedzeniam a medzerám v plnení Monterrejského dokumentu a kvôli ich dopadom na rozvoj vo svete, participujúce krajiny v dokumente vzali na seba záväzok prijať dôležité opatrenia na plnú, efektívnu a včasnú implementáciu Monterrejského konsenzu. Potvrdili, že záväzky na zvýšenie oficiálnej rozvojovej pomoci prijaté v Monterrey, musia byť zachované napriek existujúcej globálnej kríze, vrátane záväzku mnohých rozvinutých krajín venovať 0,7 % svojho HND na rozvoj do roku 2015.
Bolo konštatované, že v poslednom období vstúpili na scénu nové donorské krajiny, ako Čína, Kórejská republika, India, Saudská Arábia a Venezuela. Rastie význam privátneho sektora ako aj dobročinných organizácií a nadácií vo financovaní rozvoja. 
Vystupujúci nabádali k vyššej aktivite rozvinutých krajín s odkazom, že zoskupenie krajín G-20 by malo zohrávať rozhodujúcu úlohu a najviac prispievať na riešenie rozvojových problémov.
Rokovania o záverečnom dokumente prebiehali v tzv. hlavnom výbore, ktorý viedol predseda Valného zhromaždenia OSN. Prijatý záverečný dokument potvrdil platnosť Monterrejského konsenzu v celej jeho šírke. Predstavuje nový zmysel solidarity a dobrej vôle medzi národmi v čase komplexných a prepojených hrozieb, ktoré ohrozujú rozvoj vo svete a je pridanou hodnotou k Monterrejskému konsenzu. Uznal dosiahnuté pokroky,  ale i mnohé nedostatky v jeho plnení, ako napr. nedostatok pokroku v multilaterálnych obchodných rokovaniach a stratu dôvery v medzinárodný ekonomický systém. 
Po obsahovej stránke záverečný dokument obsahuje zásadné princípy:
- vyzýva donorov, aby vypracovali národné časové plány zvyšovania úrovne rozvojovej pomoci v rámci vlastných štátnych rozpočtov, smerom k splneniu dohodnutých čísiel zvyšovania rozvojovej pomoci,
- zdôrazňuje potrebu udržať rozvojové záväzky napriek existujúcej globálnej ekonomickej nestabilite, 
- navrhuje preveriť dopady finančnej krízy na rozvojovú pomoc a prehodnotiť medzinárodnú finančnú a monetárnu architektúru,
- potvrdzuje záväzok Európskej únie poskytnúť kolektívne 0,56 % HND na oficiálnu rozvojovú pomoc do roku 2010 a 0,7 % do roku 2015 a smerovať aspoň 50 % zo zvýšenia rozvojovej pomoci do Afriky, 
- plne rešpektuje individuálne priority donorských krajín v poskytovaní rozvojovej pomoci,
- rozpoznáva pokračujúce snahy o zvýšenie nielen kvantity rozvojovej pomoci ale aj jej kvality, založené na základnom princípe národného vlastníctva rozvojových procesov, harmonizácie a manažovania pomoci smerom k zlepšeniu jej výsledkov. V tomto zmysle dokument vyzýva donorov, aby „odbremenili“ svoju pomoc od vynútených podmienok a zabezpečili jej predvídateľnosť a transparentnosť v čo najväčšej možnej miere pri jej poskytovaní,
- uznáva potrebu zvýšenia hlasu nízkopríjmových krajín a krajín so stredným príjmom v rozhodovacích procesoch medzinárodných finančných inštitúcií, v zmysle lepšej koordinácie a riadenia globálnych problémov,
- zdôrazňuje, že priame zahraničné investície musia byť smerované do sektorov, ktoré majú schopnosť čo najlepšie zabezpečiť rozvoj, zvýšenie príležitostí na zamestnanie a zníženie  chudoby,
- zdôrazňuje dôležitosť rodovej rovnosti pre rozvoj,
- potvrdzuje záväzok zlepšenia medzinárodnej spolupráce v daňovej oblasti, zvýšením daňovej základne v rozvojových krajinách a bojom proti daňovým únikom; Hospodárska a sociálna rada OSN bola v tejto súvislosti požiadaná, aby posúdila posilnenie Výboru expertov OSN pre medzinárodnú spoluprácu v daňových otázkach, 
- potvrdzuje 40 percentné zvýšenie rozvojovej pomoci v reálnych číslach od r. 2002, avšak poznamenáva, že dôležitú časť tohto zvýšenia predstavovalo odpustenie dlhu rozvojovým krajinám a humanitárna pomoc; zároveň konštatuje, že od roku 2005 dochádza postupne k znižovaniu celkového objemu rozvojovej pomoci,
-  potvrdzuje dôležité miesto oficiálnej rozvojovej pomoci pre hospodársky rast rozvojových krajín,
- predstavuje dohodu o ďalšom procese vyhodnocovania Monterrejského konsenzu, vrátane pokračujúceho vyhodnocovania plnenia záväzkov a výziev, ktoré treba prekonať,
- vyzýva k zvolaniu samitu OSN, ktorý sa bude zaoberať reformou svetovej finančnej štruktúry.

Ďalšia hodnotiaca konferencia sa bude konať v roku 2013.

3. Účasť Slovenskej republiky na konferencii a závery vyplývajúce  pre SR

Vedúcou slovenskej delegácie na konferencii bola štátna tajomníčka Ministerstva zahraničných vecí SR Oľga Algayerová. 
O. Algayerová bola v deň otvorenia zvolená do byra konferencie ako jeden z jej podpredsedov. Spoločne predsedala s viceprezidentkou Salvadoru okrúhlemu stolu konferencie na tému „Obchod – hnacia sila rozvoja“. Moderátorkou okrúhleho stola bola Valentine Rugwabiza, zástupkyňa riaditeľa Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Hlavnými panelistami okrúhleho stola boli významní zástupcovia medzinárodných inštitúcií.
V interaktívnej diskusii vedenej štátnou tajomníčkou MZV SR vystúpili predstavitelia viacerých krajín, Európskej komisie a  mimovládneho sektora. Diskusia potvrdila dôležitosť obchodu ako najsilnejšieho prostriedku rozvoja a výroby. Zdôraznila potrebu urýchleného ukončenia rozvojového kola obchodných rokovaní WTO (Doha Development Round) a riziko zavádzania nových ochranných a jednostranných obchodných opatrení vo svetle prebiehajúcej finančnej krízy. Diskusia identifikovala potrebu posilnenia politickej vôle k ukončeniu tohto kola obchodných rokovaní a zvýraznila dôležitosť konferencie v tomto procese. Zdôraznená bola iniciatíva WTO pod názvom „Aid for Trade“, ktorej cieľom je posilnenie kapacít rozvojových krajín zapojiť sa do medzinárodnej obchodnej výmeny. Hlavnou výzvou pre medzinárodný obchod v súčasnom globálnom prostredí je zabezpečiť, aby nedošlo k jeho spomaleniu a zaistiť širšiu integráciu marginalizovaných a nízkopríjmových krajín do svetových trhov udržateľným spôsobom. Podčiarknutý bol tiež význam spolupráce Juh - Juh v oblasti obchodu a systémové opatrenia ovplyvňujúce obchodnú výmenu ako napríklad prístup k úverom a riešenie nestálosti výmenných kurzov. 
Štátna tajomníčka O. Algayerová vystúpila v pléne konferencie s príspevkom SR. Vyjadrila názor, že od prijatia Monterrejského konsenzu došlo k dôležitému pokroku, avšak mnohé krajiny vo svete, najmä v Afrike stále nedosahujú dostatočný pokrok v plnení Miléniových rozvojových cieľov. Vo vystúpení zdôraznila záväzok SR podporovať plnenie Monterrejského konsenzu a posilňovať rozvojové partnerstvo. Upozornila na zodpovednosť rozvojových krajín za vlastný rozvoj a potrebu vytvárania vhodných podmienok pre prijímanie rozvojovej pomoci a posilňovanie miestnej štátnej správy a samosprávy. Ponúkla skúsenosti SR z  vlastného transformačného procesu. Nadväzne podčiarkla potrebu adekvátnych zdrojov pre oficiálnu rozvojovú pomoc, ktorých objem by nemal klesať ani v dôsledku nových globálnych výziev ako sú finančná, potravinová, energetická kríza a klimatické zmeny. Uviedla, že obchod je jedným z najdôležitejších nástrojov rozvoja pre zapojenie rozvojových krajín do medzinárodnej obchodnej výmeny a podporila iniciatívu Aid for Trade. Vyjadrila podporu SR reformám medzinárodnej obchodnej a finančnej architektúry, ktoré by mali zabezpečiť ich lepšie fungovanie a posilniť zastúpenia nízkopríjmových krajín a krajín so strednou výškou príjmu v rozhodovacom procese finančných inštitúcií. Uviedla, že SR pokračuje v budovaní vlastných štruktúr na poskytovanie oficiálnej rozvojovej pomoci a v súlade so záväzkami v rámci EÚ postupne zvyšuje objem rozvojovej pomoci. Načrtla vplyv globálnej finančnej krízy na ekonomiku SR a makroekonomické opatrenia na úrovni vlády na jej vyrovnávanie, vrátane vstupu SR do eurozóny. 
Štátna tajomníčka MZV SR tiež viedla delegáciu SR na koordinačných stretnutiach členských krajín EÚ na ministerskej úrovni, ktoré sa konali denne počas trvania konferencie.

Závery pre SR:

V nadväznosti na záväzky Európskej únie, ktoré sa stali súčasťou záverečného dokumentu konferencie, pre oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA) SR vyplývajú z konferencie v Dohe nasledovné závery:
- vypracovať národný časový plán zvyšovania objemu rozvojovej pomoci,
- priblížiť sa k záväzkom vyplývajúcim z členstva v EÚ pre NČK vrátane SR a vyčleniť 0,17% ODA/HND do konca roku 2010 a 0,33 % ODA/HND do konca roku 2015,
- prispieť k plneniu kolektívneho záväzku EÚ vrátane zvyšovania prostriedkov ODA na Afriku a pre krajiny s nižšou výškou príjmu,
- dosiahnuť vyššiu kvalitu a efektívnosť poskytovanej rozvojovej pomoci v súlade s Parížskou deklaráciou a Akčnou agendou z Akry a zabezpečiť väčšiu predvídateľnosť a transparentnosť poskytovanej rozvojovej pomoci.

Z uvedenej konferencie teda pre SR vyplýva jednoznačná úloha, aby vyvíjala výraznejšie úsilie, ak má splniť záväzky pre NČK EÚ v oblasti zvyšovania ODA vyplývajúce z členstva v EÚ (priblíženie sa k 0,17 % ODA/HND v roku 2010 a  0,33 % ODA/HND v roku 2015). Zároveň však bude potrebné rešpektovať ekonomické možnosti a situáciu NČK EÚ v kontexte dopadu globálnej recesie, resp. makroekonomického spomalenia. Ministerstvo zahraničných vecí SR a Ministerstvo financií SR, v roku 2009, spoločne vypracujú časový plán zvyšovania objemu oficiálnej rozvojovej pomoci SR vrátane dvojstrannej pomoci do roku 2013.

Potrebu vyvíjať výraznejšie úsilie s cieľom priblížiť sa k spomenutým záväzkom a dosiahnuť vyššiu efektívnosť poskytovania rozvojovej pomoci potvrdila aj  nedávna návšteva komisára pre rozvojovú a humanitárnu pomoc L. Michela v SR, ktorý pripomenul, že tempo plnenia záväzkov zo strany SR je stagnujúce a percentuálny podiel ODA na HND sa od roku 2005 znižuje.  Podľa komisára by SR mohla nedostatok pokroku pri napĺňaní politických záväzkov o zvyšovaní objemu ODA čiastočne vyvážiť, ak by dosiahla mimoriadnu efektivitu poskytovania ODA v niektorej krajine alebo regióne. Vhodnou formou je napr. odovzdávanie transformačného know-how. Komisár Michel tiež pri návšteve SR odporučil hľadať cesty k naplneniu záväzkov aj formou aktívnejšieho zapojenia súkromného sektora do výkonu ODA SR a zintenzívnenia spolupráce slovenských rozvojových MVO s EK a partnermi z mimovládneho sektora v ostatných ČK EÚ.

Konferencia v Dohe potvrdila, že rozvoj krajín nie je podmienený iba zvyšovaním objemu ODA, ale aj efektívnosťou pomoci. Zároveň potvrdila, že partnerské krajiny sú, v prvom rade, zodpovedné za svoj rozvoj. Rozvojová pomoc je len jedným z nástrojov na zlepšenie života chudobných, medzi dôležité nástroje patria investície vrátane zahraničných, fungovanie súkromného sektora, výber daní atď. Preto je tiež potrebné výraznejšie a systémové zapojenie súkromného sektora SR do rozvojovej pomoci SR. ODA je nástrojom presadzovania zahraničnej politiky SR zvlášť ekonomických záujmov. SR bude poskytovanie pomoci intenzívnejšie zosúlaďovať s hospodárskou spoluprácou s rozvojovými krajinami. Medzi prioritné sektory mnohostrannej a dvojstrannej pomoci SR podľa novej strednodobej stratégie bude patriť aj podpora ekonomického rozvoja prioritných krajín.

Konferencia v Dohe tiež potvrdila potrebu orientovať slovenskú rozvojovú pomoc - Slovak Aid okolo priorít, potrieb rozvojových krajín, posilniť kapacity a aktivity v teréne (rešpektovanie princípov Parížskej deklarácie a Akčnej Agendy z Akry – najmä princípy vlastníctva a partnerstva). MZV spolu s inými zainteresovanými partnermi  vypracuje stratégie poskytovania dvojstrannej pomoci SR pre programové krajiny Slovak Aid. 

Závery konferencie v Dohe budú premietnuté do strategických dokumentov oficiálnej rozvojovej pomoci SR. Plneniu uvedených úloh má napomôcť aj Strednodobá stratégia oficiálnej rozvojovej pomoci SR na roky 2009 – 2013 (najmä zvýšenie efektívnosti, koherencie a flexibility pomoci). 

Ministerstvo zahraničných vecí SR tiež bude presadzovať účinnejšiu  koordináciu a spoluprácu s príslušnými ministerstvami SR a ostatnými slovenskými účastníkmi podieľajúcimi sa na plnení rozvojovej pomoci SR, ako aj s inými darcami a partnerskými krajinami. MZV intenzívnejšou spoluprácou s inými rezortmi napomôže aj zlepšeniu štatistického výkazníctva ODA SR.

Limitovaný objem finančných prostriedkov a kapacitné možnosti slovenských aktérov rozvojovej spolupráce vyžadujú širšie zapojenie Slovak Aid do rozvojovej spolupráce s donorskými krajinami vo forme spoločných trojstranných projektov. Slovak Aid bude intenzívnejšie hľadať nové formy spolupráce s významnými donormi, ktoré napomôžu zrealizovať väčší počet rozvojových projektov z mimorozpočtových zdrojov. V doterajších rozvojových aktivitách sa osvedčila priama spolupráca na trojstranných projektoch s donorskými krajinami (Kanada, Rakúsko). V januári 2009 bude podpísané Memorandum o porozumení medzi Slovenskou agentúrou pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu (SAMRS) a  rakúskou rozvojovou agentúrou - ADA  na  obdobie 2009-2011. SR tiež bude intenzívnejšie využívať rámec V4 na spoločné projekty v oblasti rozvojovej pomoci. Za týmto účelom MZV SR v roku 2009 zorganizuje stretnutie na úrovni riaditeľov krajín V4 zodpovedných na rozvojovú pomoc, resp. riaditeľov agentúr pre rozvojovú pomoc. 

Vhodnou formou na dialóg a načrtnutie sekvencie krokov v oblasti ODA SR bude Konferencia Slovensko a rozvojová pomoc (výzvy a skúsenosti), ktorú MZV SR organizuje 28. januára 2009 v Bratislave.