ZAMERANIE ZAHRANIČNEJ POLITIKY SR
NA ROK 2007

OBSAH
Úvod.........................................................................................................................................3
1.	Základné východiská a hlavné ciele zahraničnej politiky SR v roku 2007................3 
1.1 Východiská zahraničnej politiky SR pre rok 2007 (stručné zhodnotenie dosiahnutých výsledkov a súčasného postavenia SR).......................................................3
1.2 Základné tendencie vývoja medzinárodnej situácie v roku 2007...............................4
1.3 Vymedzenie oblastí prioritného záujmu a hlavné ciele zahraničnej politiky SR.......4
2.	Zahraničná politika SR vo vzťahu k Európskej únii...................................................6
2.1. Inštitucionálna reforma EÚ. Ratifikácia Zmluvy o Ústave pre Európu.....................6
2.2. Inštitucionálne zabezpečenie členstva SR v orgánoch EÚ. Personálna politika SR vo vzťahu k inštitúciám EÚ...............................................................................................6
2.3. Rozširovanie EÚ a európska susedská politika. Východná politika EÚ....................7
2.4. Sektorálne ciele. Lisabonská stratégia........................................................................7
2.5. Koordinácia záležitostí EÚ v SR. Využívanie fondov EÚ v SR................................8
2.6. Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ (SZBP).........................................8
2.7. Európska bezpečnostná a obranná politika ako súčasť SZBP....................................9
2.8. Budovanie agentúr Európskeho spoločenstva............................................................9
3.	Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky vo vzťahu k Organizácii Severoatlantickej zmluvy a transatlantickému partnerstvu (NATO)........................9
4.	Organizácia Spojených národov (OSN)......................................................................11
4.1 Členstvo SR v Bezpečnostnej rade OSN....................................................................11
4.2	Reforma OSN a jej hlavných orgánov.......................................................................12
4.3	Účasť SR v mierových misiách OSN.........................................................................13
4.4	Medzinárodné organizácie systému OSN..................................................................14
5.	Zahraničná politika SR v stredoeurópskom regióne.................................................15
5.1	Vzťahy Slovenskej republiky so susednými štátmi....................................................15
5.2	Vyšehradská spolupráca.............................................................................................17
5.3	Regionálna a cezhraničná spolupráca.........................................................................17
5.4	Aktivity vo vybraných regionálnych zoskupeniach...................................................17
6. 	Konzulárna ochrana občanov SR. Schengenská spolupráca....................................18
7.	Západný Balkán ako prioritný región zahraničnej politiky SR...............................19
8. 	Ľudské práva vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám................20
9. 	Aktivity Slovenskej republiky v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci......................21
10.	Ekonomická dimenzia zahraničnej politiky Slovenskej republiky...........................22
11.	Kultúrna dimenzia zahraničnej politiky Slovenskej republiky. Krajania...............23
12.	Jednotné pôsobenie zahraničnej politiky Slovenskej republiky................................24

Príloha č. 1
Plánovanie hlavných aktivít zahraničnej politiky SR v roku 2007...............25
1.	Hlavné oblasti dvojstrannej spolupráce.................................................................25
1.1	Vzťahy Slovenskej republiky so susednými štátmi....................................................25
1.2	Vzťahy so štátmi NATO a Európskej únie.................................................................25
1.3	Vzťahy s ďalšími západoeurópskymi štátmi  a štátnymi útvarmi..............................30
1.4	Vzťahy so štátmi SNŠ................................................................................................30
1.5	Vzťahy so štátmi západného Balkánu........................................................................33
1.6	Vzťahy so štátmi Ázie, s Austráliou a štátmi Oceánie...............................................34
1.7	Vzťahy so štátmi Blízkeho a Stredného východu a severnej Afriky..........................35
1.8	Vzťahy so štátmi subsaharskej Afriky........................................................................36
1.9	Vzťahy so štátmi Latinskej Ameriky..........................................................................37
2.	Hlavné oblasti mnohostrannej spolupráce.............................................................38
2.1	Pôsobenie SR v medzinárodných medzivládnych organizáciách..............................38
2.1.1	EÚ...................................................................................................................38
2.1.2	NATO.............................................................................................................39
2.1.3	OSN.................................................................................................................39
2.1.4	Rada Európy (RE)...........................................................................................39
2.1.5	Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE).........................39
2.1.6	Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)...........................40
2.1.7	Svetová obchodná organizácia (WTO)...........................................................40
2.2	Kontrola zbrojenia, odzbrojenie, nešírenie zbraní a kontrola exportu........................41
2.2.1	Kontrola zbrojenia...........................................................................................41
2.2.2	Aktivity SR v rámci hlavných multilaterálnych zoskupení............................41
2.2.3	Zbrane hromadného ničenia............................................................................42
2.2.4	Konvenčné zbrane...........................................................................................42
2.2.5	Ručné a ľahké zbrane......................................................................................42
2.2.6	Kontrola exportu.............................................................................................42
2.3	Terorizmus..................................................................................................................42
3.	Medzinárodnoprávna a konzulárna oblasť...........................................................43
3.1	Medzinárodnoprávna oblasť.......................................................................................43
3.2	Konzulárna oblasť.......................................................................................................44
3.3	Slováci žijúci v zahraničí............................................................................................45
4.	Informačná činnosť a prezentácia zahraničnopolitických aktivít SR.................46
5.	Budovanie zastupiteľskej siete SR v zahraničí a personálna politika.................46

Príloha č. 2
Zoznam použitých skratiek..........................................................................................48

Úvod
	Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky je základný plánovací dokument zahraničnej politiky SR, ktorého cieľom je definovať krátkodobú víziu zahraničnej politiky SR v roku 2007 s dôrazom na akcenty, identifikujúce základné štátne záujmy SR. Zameranie vychádza z programového vyhlásenia vlády SR a má ambíciu byť výstižným dokumentom, ktorý prezentuje konkrétne ciele zahraničnej politiky SR v EÚ, NATO, v medzinárodných organizáciách a bilaterálnych vzťahoch, ako aj pri presadzovaní hospodárskych záujmov SR v európskej a svetovej ekonomike.  
	Hlavným cieľom zamerania je sústrediť pozornosť na ťažiskové body pôsobenia zahraničnej politiky SR v roku 2007, na ktorej sa podľa kompetenčného zákona podieľajú aj ďalšie rezorty za koordinácie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky. 
Pri spracovaní materiálu bola uprednostnená metóda zamerania sa na konkrétne otázky pred opisnou, ktorá dominuje v jeho druhej, prílohovej časti. V súlade s uvedeným prvá časť materiálu vo vecnej a obsažnej podobe definuje ciele, vrátane problémov a limitov pri ich napĺňaní. 
Druhá časť (formou príloh) má charakter opisu kľúčových očakávaných udalostí, hlavných plánovaných stykových akcií a účasti na podujatiach v roku 2007.
 Predkladané zameranie zahraničnej politiky SR, okrem rozpracovania Programového vyhlásenia vlády SR, predstavuje aj konkretizáciu Strednodobej stratégie zahraničnej politiky SR do roku 2015 a Bezpečnostnej stratégie SR, ktorú Národná rada Slovenskej republiky schválila v septembri 2005.

1. Základné východiská a hlavné ciele zahraničnej politiky Slovenskej republiky v roku 2007 

1.1.	Východiská zahraničnej politiky SR pre rok 2007 (stručné zhodnotenie dosiahnutých výsledkov a súčasného postavenia SR) 

Hlavný rámec, v ktorom sa zahraničná politika SR doteraz pohybovala a bude aj naďalej pôsobiť, teda naše členstvo v EÚ a NATO, je výsledkom širokého a trvajúceho spoločenského a politického konsenzu. Základným východiskom zahraničnej politiky SR preto je kontinuálne uskutočňovanie politiky hodnotovo ukotvenej v euroatlantickom priestore a dôsledne presadzujúcej národné a štátne záujmy Slovenskej republiky. 
Slovenská republika je po necelých troch rokoch svojho pôsobenia v EÚ a NATO vnímaná ako spoľahlivý a dôveryhodný spojenec NATO a prosperujúca členská krajina EÚ, ktorá plní svoje záväzky vo vzťahu k svojim spojencom, partnerom a medzinárodným organizáciám. 
Členstvo v Európskej únii a NATO posilnilo postavenie SR na medzinárodnej scéne. SR prispieva k vnútornej súdržnosti oboch organizácií a k zvýšeniu účinnosti ich pôsobenia v medzinárodných vzťahoch. Aktívne sa zúčastňuje na diskusii o budúcom smerovaní Európskej únie, o jej priblížení občanom a o novej konfigurácii rozhodovacích mechanizmov EÚ. Slovensko poskytuje svoje poznatky, skúsenosti a prostriedky na realizáciu Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, v prvom rade v regióne západného Balkánu a východnej Európy. 
SR ako členská krajina NATO presadzuje posilňovanie transatlantickej väzby. Podporuje rozvoj partnerstiev, politiku otvorených dverí NATO a prebiehajúce transformačné procesy v Aliancii, vrátane posilnenia vnútorného politického dialógu a strategického partnerstva medzi NATO a EÚ. SR sa primerane zúčastňuje na operáciách a misiách EÚ a NATO. 
K posilneniu medzinárodnej pozície Slovenska vo významnej miere prispieva aj jeho pôsobenie v Bezpečnostnej rade OSN. SR preukazuje, že je schopná konštruktívne sa podieľať na riešení najzávažnejších medzinárodných otázok. Činnosť na pôde OSN je čitateľná, transparentná a dôsledná, vďaka čomu získala značné uznanie medzi členskými krajinami OSN.   
Dôležitou súčasťou zahraničnej politiky SR bolo aj jej aktívne pôsobenie v stredoeurópskom regióne, predovšetkým vo vyšehradskej skupine. Slovensko prevzalo predsedníctvo v tomto zoskupení, čo bude určovať jeden z hlavných smerov jeho medzinárodných aktivít.     

1.2.	Základné tendencie vývoja medzinárodnej situácie v roku 2007

Slovenská zahraničná politika sa bude v roku 2007 realizovať v konkrétnej medzinárodnej situácii, ktorej tendencie vývoja možno predpokladať na základe súčasných poznatkov nasledovne: boj s medzinárodným terorizmom zostane jedným z kľúčových faktorov, ktorý bude ovplyvňovať postup medzinárodného spoločenstva vrátane OSN, EÚ a NATO. Naďalej zostanú v centre pozornosti problémy, ktoré súvisia so šírením zbraní hromadného ničenia, v prvom rade s iránskym a severokórejským jadrovým programom, ako aj regionálne krízy a následky zlyhávania fungovania niektorých štátov v menej rozvinutých oblastiach sveta.   
Členské krajiny Európskej únie budú pokračovať v diskusii o ratifikačnom procese Zmluvy o Ústave pre Európu, ktorej výsledky v značnej miere môžu predurčiť budúci vývoj únie. V roku 2007 sa EÚ rozrástla o dvoch nových členov – Bulharsko a Rumunsko a Únia sa naďalej bude zaoberať otázkami jej ďalšieho rozširovania. Jednou z kľúčových otázok jej vývoja zostane riešenie vzťahu medzi prehlbovaním integračného procesu a prijímaním nových členov.  
Hlavnými výzvami Severoatlantickej aliancie v roku 2007 ostávajú zlepšenie vnútroaliančného politického dialógu a transatlantických vzťahov medzi NATO a EÚ, pokračovanie transformačných procesov zameraných na zvýšenie politickej a vojenskej akcieschopnosti kdekoľvek na svete, ako aj pokračovanie prebiehajúcich vojenských operácií (Afganistan a Kosovo).
OSN bude pokračovať v príprave komplexnej reformy s dôrazom na zvýšenie efektívnosti svojho pôsobenia pri riešení medzinárodných ohnísk napätia.
Za najvýznamnejšie výzvy, ktoré pred medzinárodným spoločenstvom v roku 2007 stoja, možno považovať riešenie regionálnych kríz, kde treba spomenúť predovšetkým situáciu v Afganistane, Iraku, v blízkovýchodnom regióne, humanitárnu krízu v Darfúre, vývoj v gruzínsko-ruských vzťahoch a komplikované riešenie otázky statusu Kosova. Vzhľadom na svoje zahranično-politické priority a členstvo v Bezpečnostnej rade OSN, bude Slovenská republika do ich riešenia plne zapojená.  

1.3.	Vymedzenie oblastí prioritného záujmu a hlavné ciele zahraničnej politiky SR

Zameranie zahraničnej politiky SR v roku 2007 vychádza z programového vyhlásenia vlády, ktoré stanovuje strategické ciele pôsobenia v medzinárodnom prostredí a základné nástroje ich realizácie. Slovensko bude aj v roku 2007 plniť všetky zahranično-politické záväzky, ktoré na seba prevzalo. Zahraničná politika SR bude naďalej aktívna, iniciatívna a zásadová v riešení medzinárodných otázok, má ambíciu generovať pridanú hodnotu založenú na jej poznatkoch a skúsenostiach. 
Prioritou zahraničnej politiky SR je pôsobenie v Európskej únii, ktoré vytvára predpoklady pre cieľavedomú účasť krajiny na európskych a svetových záležitostiach, ako aj presadzovanie našich štátnych záujmov. SR pritom bude vychádzať z princípu solidarity. Táto zásada sa bude presadzovať v jednote s úsilím o zvýšenie konkurenčnej schopnosti Európskej únie. V predstave SR je  hospodársky úspešná únia zároveň sociálne solidárna. Práve  v úsilí o dosiahnutie tohto cieľa Slovenská republika vidí veľmi úzku súvislosť medzi svojou vnútornou a európskou politikou. Sme odhodlaní naďalej prispievať k tomu, aby EÚ bola vplyvným globálnym aktérom prispievajúcim k riešeniu najpálčivejších problémov sveta. Významným vkladom SR k dosiahnutiu tohto cieľa bude ročné slovenské predsedníctvo Konferencie predsedov parlamentov krajín EÚ, ktoré vyvrcholí konferenciou v Bratislave v dňoch 24. – 27. mája 2007.
Hlavným garantom euroatlantickej bezpečnosti je NATO, čo určuje jeden z hlavných smerov zahraničnej politiky SR. Aby Aliancia mohla naďalej efektívne plniť toto svoje poslanie, musí byť schopná reagovať na tie podstatné zmeny, ktoré nastali v bezpečnostnom prostredí po zániku bipolarity. Zvládnutie týchto výziev si vyžaduje pokračovať v začatej transformácii NATO. SR je pripravená nielen podporovať tento proces, ale aj aktívne sa do neho zapojiť svojimi poznatkami a návrhmi. SR presadzuje, aby Aliancia pokračovala v politike otvorených dverí voči záujemcom o členstvo. Prijatie krajín západného Balkánu do Partnerstva za mier považujeme za dôležitý faktor posilnenia regionálnej i celoeurópskej bezpečnosti. SR bude všemožne podporovať tieto krajiny, aby boli plnohodnotne zapojené do aktivít v rámci EAPC/PfP a aby bolo ich členstvo prínosom ako pre západný Balkán, tak i pre bezpečnosť v celom euroatlantickom priestore.
Strategickým cieľom Slovenska zostáva posilňovanie transatlantických vzťahov, rozvoj partnerstva a spolupráce medzi členskými štátmi EÚ a USA. Ich základom sú spoločné hodnoty a záujmy, ako aj schopnosť vzájomne rešpektovať existujúce rozdiely. V tomto rámci SR považuje za nevyhnutné oživiť a rozšíriť politický dialóg medzi EÚ a NATO na strategickej i operačnej úrovni.
Slovensko je súčasťou stredoeurópskeho regiónu, čo bude naďalej významnou mierou určovať jeho záujmy a ich presadzovanie v zahraničnej politike. Tento regionálny rozmer našich zahraničných vzťahov získal osobitný význam v súvislosti s ročným predsedníctvom SR vo vyšehradskej skupine do konca júna 2007. Prioritou slovenského predsedníctva je posilňovanie spolupráce medzi krajinami tohto zoskupenia a ich schopnosti koordinovane pôsobiť na pôde EÚ. Spoločnou snahou je priblížiť Vyšehradskú spoluprácu občanom aj prostredníctvom zlepšenia informovanosti obyvateľov štátov V-4. 
Stabilita a prosperita na európskom kontinente v značnej miere závisia od situácie vo východnej Európe. Slovensko priamo susedí s týmto regiónom, a preto sa bude naďalej aktívne zúčastňovať na formovaní „východnej“ politiky ako Únie, tak aj Severoatlantickej aliancie. Záujmom SR je euroatlantická orientácia Ukrajiny. Preto udelenie postu Kontaktného veľvyslanectva NATO pre Ukrajinu od 1. januára 2007 SR využije týmto smerom. Kľúčové však bude rozhodnutie samotnej Ukrajiny, ako bude orientovať svoju zahraničnú politiku. SR bude naďalej podporovať demokratické sily v Bielorusku v ich úsilí o dodržiavanie ľudských a politických práv a súčasne v rámci politiky EÚ rozvíjať bilaterálne vzťahy. SR bude aktivizovať vzťahy s Ruskom ako dôležitým faktorom európskej bezpečnosti a strategickým partnerom EÚ, pričom hlavný dôraz bude klásť na hospodársku dimenziu stykov. Pre slovenskú ekonomiku predstavuje Rusko lukratívny trh a nezabúdame ani na význam zabezpečenia energetických potrieb SR. 
V záujme riešenia najnaliehavejších problémov ľudstva SR podporí efektívny multilateralizmus, posilnenie postavenia medzinárodných organizácií globálneho charakteru, predovšetkým OSN ako nezastupiteľnej organizácie so zodpovednosťou za svetový mier a bezpečnosť. Ako volený člen Bezpečnostnej rady OSN v r. 2006-2007 si SR plne  uvedomuje svoju spoluzodpovednosť za prijímanie účinných opatrení smerujúcich k odstráneniu hlavných bezpečnostných hrozieb, predovšetkým terorizmu a šírenia zbraní hromadného ničenia. V súlade s ňou Slovenská republika bude aj naďalej realizovať svoju činnosť v tomto kľúčovom orgáne OSN. Dnes existuje medzi členskými štátmi konsenzus o nevyhnutnosti reformy OSN v záujme zvýšenia jej schopnosti pružne a efektívne reagovať na problémy, pred ktorými dnes svetové spoločenstvo stojí. Zhoda o jednotlivých zmenách sa však už nedosahuje tak ľahko. Je to zložitý, avšak veľmi potrebný proces, ku ktorému bude  Slovenská republika konštruktívne prispievať.
Medzi priority zahraničnej politiky Slovenskej republiky jednoznačne patrí aktívna politika v oblasti ľudských práv, osobných slobôd, vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tento profilujúci smer bude Slovenská republika o. i. realizovať na predsedníckom poste v Rade Európy, ktorý bude Slovenská republika zastávať od novembra 2007 do mája 2008. Uvedenú oblasť svojej zahraničnej politiky bude Slovenská republika naďalej presadzovať aj v spolupráci s mimovládnym sektorom.
V porovnaní s predchádzajúcim obdobím Slovenská republika výrazne posilní ekonomický rozmer zahraničnej politiky a diplomacie. Kľúčovou otázkou pre takú malú exportne orientovanú ekonomiku, akou je slovenská, je uplatnenie sa na svetových trhoch. Preto efektívnejšie využívanie prostriedkov a nástrojov zahraničnej služby v záujme hospodárskeho rozvoja Slovenskej republiky treba považovať za jednu z prvoradých úloh.
Slovenská republika bude uskutočňovať dôveryhodnú, zodpovednú a vyváženú zahraničnú politiku, ktorá bude vychádzať z našich národných a štátnych záujmov. Naďalej bude spoľahlivým spojencom a partnerom, aktívne sa podieľajúcim na rozvoji medzinárodnej spolupráce a riešení problémov súčasného sveta. 
 
2.	Zahraničná politika Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii

2.1.	Inštitucionálna reforma EÚ. Ratifikácia Zmluvy o Ústave pre Európu
	Jednou z prioritných otázok európskej dimenzie zahraničnej politiky SR je reforma inštitucionálneho rámca EÚ, ktorej výsledkom by malo byť zefektívnenie činnosti únie, demokratizácia a priblíženie EÚ občanovi. Kľúčovým prvkom tohto procesu je ratifikácia Zmluvy o Ústave pre Európu, ktorá predstavuje výrazný inovačný prvok v rozšírenej EÚ.
	SR sa bude zasadzovať za pokračovanie ratifikačného procesu Zmluvy o Ústave pre Európu, zároveň sa však na vnútroštátnej úrovni bude pripravovať na diskusiu o alternatívnych riešeniach inštitucionálnej konfigurácie EÚ. V záujme dosiahnutia dohody sa nebude vyhýbať ani ďalšej diskusii o zjednodušení európskeho právneho systému, o jednoznačnejšom vymedzení právomocí medzi EÚ a členskými štátmi a o vytvorení účinného systému rozhodovania rozšírenej únie. Bude podporovať decentralizáciu a premiestnenie európskych inštitúcií a organizácií do strednej a východnej Európy vrátane SR.
	Na európskej aj vnútroštátnej úrovni sa SR bude zasadzovať za budovanie politík reagujúcich na potreby občanov a zintenzívni komunikačnú kampaň v záležitostiach EÚ. 

2.2.	Inštitucionálne zabezpečenie členstva SR v orgánoch EÚ. Personálna politika SR vo vzťahu k inštitúciám EÚ
V súlade s programovým vyhlásením vlády bude SR naďalej napĺňať dlhodobú prioritu posilňovania personálneho zastúpenia v inštitúciách na pozíciách vyššieho a stredného manažmentu a zvyšovanie odbornej pripravenosti kandidátov na tieto pozície.
Realizácia tohto procesu spočíva vo vyhľadávaní a príprave vhodných kandidátov, k čomu výrazne prispieva Národný projekt pre prípravu záujemcov o prácu v inštitúciách EÚ. Konkrétne aktivity zamerané na všeobecnú, odbornú i jazykovú prípravu kandidátov s cieľom ich úspešného absolvovania výberových konaní do inštitúcií EÚ budú zabezpečené v spolupráci s Európskym úradom pre výber zamestnancov, ako aj tuzemskými a zahraničnými neziskovými organizáciami a občianskymi združeniami, ktoré už majú skúsenosti so vzdelávaním našich občanov. 
Nevyhnutnou súčasťou procesu obsadzovania pozícií v európskych inštitúciách slovenskými občanmi bude uplatňovanie spätnej väzby a v prípade dočasne vyslaných národných expertov a národných zástupcov následné využívanie ich skúseností a znalostí.

2.3.	Rozširovanie EÚ a európska susedská politika. Východná politika EÚ
V súlade s prioritami zahraničnej politiky sa budú aktivity slovenskej diplomacie na pôde EÚ naďalej sústreďovať predovšetkým na tvorbu a implementáciu európskej politiky voči západnému Balkánu a východnej Európe a na realizáciu koncepcie posilnenej Európskej susedskej politiky (ENP).
SR bude naďalej podporovať ďalšie rozširovanie EÚ, pretože významne prispieva k rozšíreniu pásma  demokracie, stability a prosperity v Európe. Preto je podľa SR pokračovanie procesu rozširovania, ako prirodzeného napredovania EÚ, potrebné a nevyhnutné. SR bude v tomto kontexte podporovať úspešné napredovanie prístupových rokovaní s Chorvátskom a Tureckom. SR podporuje rozšírenie Európskej únie o krajiny západného Balkánu v zmysle záväzkov Európskej rady zo Solúna. Neoddeliteľnou súčasťou tejto pozície Slovenskej republiky je požiadavka, aby sa prijímanie nových členov do Únie uskutočňovalo len na základe plného súladu so stanovenými kritériami. Systém stabilizačného a asociačného partnerstva je tou platformou, ktorá poskytuje balkánskym štátom kľúčovú orientáciu v budovaní demokratických inštitúcií, právneho štátu a trhovej ekonomiky. SR bude aj naďalej na základe vlastných skúseností poskytovať krajinám regiónu expertnú pomoc v príprave na vstup do EÚ.
SR má záujem o budovanie stabilného a prosperujúceho susedstva, a preto podporuje kroky EÚ vedúce k posilneniu vzťahu s krajinami ENP a Ruskom ako strategickým partnerom EÚ. Začiatkom roka 2007 možno očakávať začatie rokovaní o nových rámcových dohodách s Ruskom a Ukrajinou. EÚ zostáva pripravená prehĺbiť svoj dialóg s Bieloruskom vrátane spolupráce v rámci ENP, pokiaľ vláda tejto krajiny prejaví rešpekt k dodržiavaniu ľudských práv, demokracie a právneho štátu. SR, ktorá prevezme miestne predsedníctvo v Minsku v druhej polovici 2007, bude mať zvýšenú zodpovednosť za formulovanie politiky EÚ voči Bielorusku. Prioritou naďalej zostáva pokračovanie v implementácii Akčných plánov ENP. SR je pripravená podeliť sa s krajinami v rámci ENP o svoje skúsenosti z reformného a transformačného procesu. Pripravovaná iniciatíva Nemecka, ktoré prevzala predsedníctvo EÚ v prvom polroku 2007, dodá tiež nový impulz Európskej susedskej politike, najmä jej východnej dimenzii, vrátane Strednej Ázie.

2.4.	Sektorálne ciele. Lisabonská stratégia
V roku 2007 začína Európska únia aplikovať nové sedemročné obdobie finančnej perspektívy. Pozícia SR v porovnaní s pozíciou SR počas rokovaní o finančnej perspektíve 2007-2013 zostáva vo viacerých bodoch nezmenená. SR bude podporovať diskusiu o modernizácii rozpočtu EÚ. Štruktúra rozpočtu EÚ musí zodpovedať novým politickým prioritám a výzvam EÚ v budúcnosti. Zároveň by sa revíziou malo v rokoch 2008 – 2009 zabezpečiť spoľahlivé fungovanie rozpočtu EÚ v dlhodobom horizonte bez významných korekcií rozpočtu EÚ v prípade vzniku nejakých problémov. 
Vstup SR do eurozóny je rovnako významnou prioritou ako bol vstup do Európskej únie. Vláda vo svojom Programovom vyhlásení deklarovala dodržanie pôvodného referenčného dátumu vstupu Slovenskej republiky do eurozóny k 1.1. 2009 a s tým súvisiace pokračovanie plnenia maastrichtských konvergenčných kritérií, čím má SR šancu byť prvou krajinou V4, ktorá zavedie euro ako svoju národnú menu. 
	Vstup do eurozóny je úzko prepojený s celkovou schopnosťou obstáť v konkurenčných tlakoch globalizovanej ekonomiky, kde sa SR stáva rovnocenným partnerom ostatným členským štátom EÚ.
V súlade s cieľmi a zámermi Lisabonskej stratégie sa budeme snažiť o to, aby sa spájali národné a spoločné európske prostriedky rastu výkonnosti a modernizácie hospodárstva, pričom za jeden z rozhodujúcich faktorov SR považuje budovanie a uplatňovanie vzdelanostnej ekonomiky spolu s posilňovaním sociálnej súdržnosti. SR bude naďalej podporovať a spolupodieľať sa na aktivitách zameraných na odstránenie existujúcich bariér v rámci vnútorného trhu, nárast inovačného potenciálu a posilnenie konkurencieschopnosti EÚ ako celku. 
	SR bude podporovať dobudovanie jednotného vnútorného trhu EÚ a postupné odstraňovanie bariér vo všetkých oblastiach. 
Zámerom SR bude v spolupráci s ostatnými 8 novými členskými krajinami EÚ pokračovať v diplomatickom úsilí o zrušenie všetkých prechodných opatrení na voľný pohyb pracovných síl zo strany siedmich členských štátov EÚ (Belgicko, Dánsko, Francúzsko, Luxembursko, Nemecko, Rakúsko, Holandsko) a zrovnoprávnenie našich občanov na európskom trhu práce. Viac ako dvojročná skúsenosť s členstvom SR a ďalších štátov v EÚ ukázala, že naša pracovná sila nie je hrozbou, ale naopak prínosom pre európsku ekonomiku. SR preto očakáva, že dôjde ešte k smelšiemu odstraňovaniu zatiaľ pretrvávajúcich reštrikcií.
V záujme svojej energetickej bezpečnosti bude SR podporovať vytvorenie spoločnej energetickej politiky EÚ. Jej súčasťou by mali byť aj ekologické súvislosti využívania energie a  ich  globálne dopady.

2.5.	Koordinácia záležitostí EÚ v SR. Využívanie fondov EÚ v SR
Dôležitým aspektom posilnenia postavenia SR v rozhodovacích procesoch v EÚ je zefektívňovanie procesu prípravy pozícií SR, ako aj koordinácia činností jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy. Naďalej bude kľúčovou otázka praktickej realizácie a efektívneho fungovania vzťahu vlády SR a NR SR (Výborom pre európske záležitosti). Dôraz bude kladený aj na koordináciu v rámci rezortných koordinačných skupín, komisií pre záležitosti EÚ, Stáleho zastúpenia SR pri EÚ v Bruseli, poslancov Európskeho parlamentu a zapojenie neštátnych inštitúcií, ako aj samotných občanov SR.
Vo využívaní fondov sa treba zamerať na monitorovanie plynulého dočerpania finančných prostriedkov z predvstupových fondov, štrukturálnych fondov a kohézneho fondu zo skráteného programového obdobia 2004 – 2006 a ďalej vytvárať a uplatňovať optimálne podmienky a mechanizmy pre efektívne čerpanie finančných prostriedkov z týchto fondov na obdobie 2007 – 2013. SR bude realizovať koordinovaný postup a lobbing, s cieľom dosiahnuť zvýšenie percentuálneho podielu financií pre Slovensko z Fondu pre ochranu vonkajších hraníc.

2.6.	Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ (SZBP)
SR sa bude aktívne podieľať na príprave a implementácii Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ z hľadiska presadzovania svojich zahraničnopolitických záujmov a s cieľom posilniť mier, bezpečnosť a demokraciu vo svete. SR sa bude snažiť o zvýšenie efektívnosti SZBP ako jednotného nástroja na realizáciu zahraničnopolitických priorít EÚ a jej členských štátov v medzinárodnom kontexte.
V súvislosti so stagnáciou v riešení zmrazených konfliktov v krajinách v spoločnom susedstve EÚ a Ruska bude EÚ zvažovať svoje možnosti väčšej zaangažovanosti. SR je pripravená prispieť do diskusie o príspevku EÚ k prekonaniu týchto zložitých otázok v spoločnom susedstve berúc do úvahy tiež pôsobenie medzinárodných organizácií, najmä OSN a OBSE.
SR bude podporovať rozvoj partnerských vzťahov EÚ s USA predovšetkým v politickej oblasti a v krízovom manažmente.
Pri vypracúvaní iniciatív v oblasti SZBP bude SR aj naďalej využívať nástroje predbežnej koordinácie s ďalšími členskými krajinami v ad hoc skupinách podobne zmýšľajúcich krajín aj v tradičných formátoch, predovšetkým v rámci vyšehradskej spolupráce.

2.7.	Európska bezpečnostná a obranná politika ako súčasť SZBP
SR bude podporovať úsilie zamerané na zefektívnenie a skonsolidovanie pripravenosti EÚ konať smerom k zvýšeniu akcieschopnosti EÚ v oblasti prevencie konfliktov a krízového manažmentu. SR podporí spoluprácu EÚ s inými  medzinárodnými organizáciami v otázkach krízového manažmentu. Cieľom SR bude prispievať k posilneniu bezpečnosti EÚ, a to tak účasťou v mierových operáciách EÚ, ako aj budovaním kapacít európskeho krízového manažmentu v záujme zvýšenia vplyvu a dôveryhodnosti EÚ na medzinárodnej scéne. Angažovanosť SR v krízovom manažmente EÚ bude naďalej vychádzať z priorít zahraničnej politiky SR a jej kapacitných možností. SR bude pokračovať predovšetkým v podpore stabilizácie západného Balkánu prostredníctvom účasti v civilných a vojenských operačných aktivitách EÚ. Prioritou v roku 2007 bude aktívna účasť SR pri príprave a implementácii misie EBOP v Kosove, do ktorej MV SR plánuje vyslať policajtov.
Aktivity SR v oblasti boja proti terorizmu budú založené na realizácii Akčného plánu EÚ pre boj proti terorizmu a Akčného plánu EÚ pre boj proti radikalizácii a náboru. Medzi dôležité úlohy obsiahnuté v uvedených dokumentoch patria pomoc tretím krajinám pri budovaní protiteroristických kapacít, boj proti zneužívaniu internetu teroristami, ako aj podpora dialógu medzi rôznymi kultúrami.

2.8.	Budovanie agentúr Európskeho spoločenstva 
Slovenská republika podporuje zriadenie Európskeho technologického inštitútu (European Technological Institute) a chce sa aktívne podieľať na jeho fungovaní.

3.	Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky vo vzťahu k Organizácii Severoatlantickej zmluvy a transatlantickému partnerstvu

Hlavným zámerom Slovenskej republiky v roku 2007 vo vzťahu k Severoatlantickej aliancii (NATO) bude aktívna účasť na implementácii záverov jej summitu z novembra 2006 v Rige. SR sa súčasne zapojí do prípravy ďalšieho summitu, ktorý by sa predbežne mal konať na jar 2008. 
Slovenská republika bude v tomto kontexte naďalej podporovať prebiehajúcu transformáciu Aliancie, ktorej cieľom je zabezpečiť schopnosť reagovať na súčasné bezpečnostné hrozby. Podiel SR na procese transformácie NATO bude zahŕňať jej politickú a aj obranno-vojenskú zložku. Neoddeliteľnou súčasťou účasti SR na transformácii Aliancie bude aj zapojenie sa do operácií a misií NATO. 
Okrem podpory transformačného procesu bude prioritou pôsobenia SR v NATO aj posilňovanie transatlantickej väzby, rozvoj dialógu a spolupráce medzi NATO a EÚ, reforma partnerstiev Aliancie a podpora procesu rozširovania NATO. SR vynaloží diplomatické úsilie na odstraňovanie dôvodov blokovania spolupráce medzi NATO a EÚ v bezpečnostno-politickej oblasti a pri rozvoji vojenských kapacít. SR podporí ďalší rozvoj spolupráce s partnermi v NATO, predovšetkým s USA. Geografickými prioritami SR v rámci Aliancie zostávajú Ukrajina, západný Balkán, ako aj Afganistan. 
Vysielaním príslušníkov ozbrojených síl do operácií a misií NATO sa bude SR naďalej podieľať na posilňovaní mieru a stability a na predchádzaní potenciálnym konfliktom a krízam, napĺňajúc tak zároveň svoje spojenecké záväzky. V zmysle príslušných vnútroštátnych strategických dokumentov bude SR v Aliancii naďalej pôsobiť transparentne a predvídateľne, využívajúc zároveň členstvo v NATO na presadzovanie svojich zahraničnopolitických záujmov. Pri plnení úloh zahraničnej politiky SR vo vzťahu k NATO naďalej bude plniť významnú úlohu Ministerstvo obrany SR, vrátane účasti príslušníkov Ozbrojených síl SR v medzinárodnom vojenskom krízovom manažmente.
SR bude mať primerané zastúpenie aj v operácii medzinárodných bezpečnostných a asistenčných síl (ISAF) v Afganistane. Vychádza pritom z toho, že operácia ISAF v Afganistane je jednoznačnou aliančnou prioritou. SR bude zároveň formou darovania výzbroje a výstroje naďalej poskytovať vojenskú pomoc vláde Afganistanu.
Po ukončení pôsobenia kontingentu ozbrojených síl v Iraku, bude SR v roku 2007 naďalej participovať na Výcvikovej misii NATO v Iraku (NTM-I). Pôsobenie v tejto misii je súčasťou širšej stratégie medzinárodného spoločenstva, zameranej na prípravu irackých bezpečnostných síl tak, aby boli schopné prevziať zodpovednosť za zaistenie bezpečnosti v krajine. SR bude zvažovať ďalšie možnosti darovania výzbroje a výstroje pre iracké ozbrojené sily prostredníctvom NATO. 
Účasť SR na formovaní politiky Aliancie v regióne západného Balkánu bude zameraná na monitorovanie vývoja situácie najmä s ohľadom na riešenie statusu Kosova a na aktívne pôsobenie SR v misiách NATO a EÚ. Vojenská jednotka SR bude naďalej súčasťou síl KFOR, ktoré v tomto regióne zaisťujú bezpečnosť a stabilitu. 
SR víta zapojenie Čiernej Hory, Srbska a Bosny a Hercegoviny do programu Partnerstvo za mier (PfP), pričom pre Srbsko a Bosnu a Hercegovinu ostáva naďalej v platnosti plnenie podmienky spolupráce s ICTY. Zároveň sa bude SR zasadzovať za individuálny prístup NATO k uvedeným 3 štátom. SR bude napomáhať ich čo najširšej praktickej spolupráci s NATO, najmä v oblasti obrannej reformy.
V roku 2007 bude SR pokračovať v podpore Albánska, Chorvátska a Macedónska v oblasti plnenia ich Akčných plánov členstva (MAP) s cieľom pomôcť im kvalifikovať sa na získanie pozvania k vstupu do NATO. 
SR bude podporovať prehlbovanie praktickej spolupráce a rozvoj dialógu medzi NATO a Ukrajinou s plným využitím všetkých existujúcich nástrojov a formátov do takej miery, akú bude mať Ukrajina schopnosť a vôľu absorbovať. Cieľom bude pomôcť uskutočňovať nevyhnutné reformy na Ukrajine s dôrazom na transformáciu obranného a bezpečnostného sektora vrátane zvládnutia jej niektorých sociálnych a iných dopadov. SR od 1. januára 2007 prevzala post Kontaktného veľvyslanectva NATO pre Ukrajinu pre svoj ZÚ v Kyjeve na dvojročné obdobie. SR sa aj prostredníctvom tohto postu bude aktívne zapájať do aktivít zameraných na zvýšenie informovanosti ukrajinskej spoločnosti o otázkach NATO. Na tento cieľ využije SR celú šírku svojich poznatkov, vrátane skúseností mimovládnych organizácií.
V rámci vzťahov NATO – Rusko bude SR podporovať politický dialóg so zámerom zintenzívniť politickú diskusiu o bezpečnostných hrozbách a rozvíjať praktickú vojenskú spoluprácu v oblastiach spoločného záujmu. 
	SR ako členská krajina EÚ aj NATO je zainteresovaná na posilňovaní transatlantických vzťahov, na partnerstve a spolupráci medzi členskými štátmi týchto zoskupení. SR považuje za nevyhnutné oživiť a rozšíriť politický dialóg medzi Úniou a Alianciou, predovšetkým v oblasti spoločného operačného pôsobenia oboch inštitúcií v Kosove. V oblasti budovania síl a spôsobilostí bude SR presadzovať princíp komplementarity EÚ a NATO.
	Ako volený člen BR OSN bude SR podporovať posilnenie spolupráce medzi NATO a OSN v oblasti reformy bezpečnostného sektora a koordinácie civilného a vojenského krízového manažmentu.
	SR bude prispievať k rozvoju nástrojov nešírenia zbraní hromadného ničenia a kapacít schopných preventívne pôsobiť v tomto smere. SR bude ďalej prispievať k dialógu NATO v oblasti nešírenia ZHN s partnerskými krajinami vrátane Ruskej federácie a Ukrajiny, krajinami Stredomorského dialógu a perspektívne s krajinami Istanbulskej iniciatívy spolupráce.
SR bude pokračovať v plnení záväzkov vyplývajúcich z Partnerského akčného plánu boja proti terorizmu a vojenskej koncepcie na ochranu proti terorizmu (Pražský summit) a opatrení na zdokonalenie mechanizmu odovzdávania spravodajských informácií prostredníctvom Spravodajskej jednotky analyzovania teroristickej hrozby (Istanbulský summit).
V záujme ďalšieho prehlbovania povedomia slovenskej spoločnosti o Aliancii bude SR naďalej realizovať aktivity v oblasti verejnej diplomacie na Slovensku.

4.	SR a Organizácia Spojených národov (OSN) 

4.1. Členstvo SR v Bezpečnostnej rade OSN (BR OSN)
Rok 2007 bude druhým a zároveň záverečným rokom pôsobenia SR v BR OSN. Cieľom SR je pokračovať v doterajšej úspešnej práci v jednom z najdôležitejších orgánov systému OSN. SR bude naďalej vystupovať ako nestranný, objektívny a angažovaný aktér, ktorý zodpovedne prispieva k realizácii najdôležitejších funkcií OSN v oblasti udržiavania medzinárodného mieru a bezpečnosti vo svete. 
Významnou príležitosťou pre potvrdenie schopností a vysokého medzinárodného kreditu slovenskej zahraničnej služby bude mesačné predsedníctvo BR OSN, ktoré SR prevezme vo februári 2007. Počas neho SR plánuje zorganizovať tematickú diskusiu zameranú na problematiku reformy bezpečnostného sektora pod predsedníctvom ministra zahraničných vecí SR. Naším zámerom je iniciovať proces, ktorý povedie ku skvalitneniu, zefektívneniu a lepšej koordinácii činnosti jednotlivých súčastí systému OSN ako i celého medzinárodného spoločenstva v tejto oblasti. Tomuto cieľu zodpovedajúci návrh predsedníckeho vyhlásenia predloží SR na schválenie svojim partnerom v BR OSN. 
Medzi oblasti prioritného záujmu SR v agende BR OSN budú, v zmysle Programového vyhlásenia vlády a Základného rámca pre pôsobenie SR v Bezpečnostnej rade OSN schváleného vládou v decembri 2005, patriť predovšetkým teritóriá západného Balkánu, východnej Európy a Blízkeho a Stredného východu. Vzhľadom na vojenskú a expertnú účasť SR na riešení konfliktov v Afganistane a v Iraku budeme tieto teritóriá považovať za dôležité. Berúc do úvahy výrazný podiel africkej agendy na celkovom programe BR OSN, SR bude venovať adekvátnu pozornosť aj tomuto kontinentu.
Osobitnú pozornosť bude slovenská diplomacia na pôde BR OSN venovať otázke boja proti všetkým formám terorizmu a úsiliu zameranému proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, najmä vo vzťahu k Iránu, KĽDR a tzv. neštátnym aktérom. Z pozície predsedu Výboru BR OSN, zriadeného na základe rezolúcie 1540, sa budeme usilovať o dosiahnutie pokroku pri posilňovaní univerzálneho medzinárodného režimu nešírenia zbraní hromadného ničenia, ako aj o rozširovanie osvetových aktivít predovšetkým v regiónoch Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky. 
SR bude pokračovať aj v plnení úloh vyplývajúcich z postu spolupredsedu Ad hoc výboru pre revíziu mandátov BR OSN, ktorý čelí mimoriadnej výzve: dosiahnuť zefektívnenie a skvalitnenie uplatňovania právomocí BR OSN v riešení konfliktov a pri ich prevencii, nastoľovaní a udržiavaní mieru a bezpečnosti. SR sa 19. januára 2007 stala aj predsedom v pomocnom orgáne BR OSN - v neformálnej pracovnej skupine pre dokumentáciu a iné procedurálne otázky.
Konečným cieľom nášho pôsobenia v BR OSN bude zvýšenie vplyvu SR na rozhodovaní o záležitostiach globálneho významu a zvýšenie všeobecnej prestíže Slovenska na medzinárodnej scéne.

4.2. Reforma OSN a jej hlavných orgánov
SR bude na pôde Valného zhromaždenia OSN presadzovať komplexnú reformu OSN, ktorá je základom pre ďalšie zefektívnenie činnosti organizácie vo vojensko-politickej, bezpečnostnej, sociálno-hospodárskej, rozvojovej, ľudskoprávnej, humanitárnej a inštitucionálnej oblasti. Paralelne s procesom reformy OSN bude SR presadzovať aj reformu v oblasti spolupráce a koordinácie všetkých aktérov v systéme OSN s cieľom dosiahnuť systémovú koherenciu.
 	SR podporuje úsilie medzinárodného spoločenstva zamerané na zlepšenie fungovania systému OSN v teréne, reštrukturalizáciu organizácie a jej agentúr, fondov a programov (najmä zníženie počtu programov a rozpočtových kapitol), reformu finančných a inštitucionálnych mechanizmov rozvojovej spolupráce, zlepšenie koordinácie aktivít, posilnenie koherencie a lepšie využitie existujúcich štruktúr.   
Svoje postoje pri presadzovaní reformy bude SR úzko koordinovať s ostatnými členskými krajinami EÚ, ktorá ako celok patrí medzi najaktívnejších zástancov celkovej reformy OSN. Našim cieľom je prispieť k zmierneniu pretrvávajúceho napätia medzi vyspelými a rozvojovými krajinami, ktoré značne brzdí pokrok reforiem.
SR bude pokračovať v aktívnej práci v dvoch nových orgánoch v systéme OSN – Rady pre ľudské práva a Komisie pre budovanie mieru. 
Záujmom SR je zabezpečiť, aby Rada pre ľudské práva bola schopná plnohodnotne plniť svoj mandát pracovať v duchu dialógu a spolupráce. Spolu s EÚ sa SR bude naďalej usilovať, aby sa dodržiavanie ľudských práv v praxi stalo neoddeliteľnou súčasťou aktivít celého systému OSN.
Komisia pre budovanie mieru bude mať v rámci systému OSN centrálnu úlohu pri definovaní stratégií budovania mieru v postkonfliktných oblastiach a pri zlepšovaní koordinácie donorskej pomoci. V roku 2007 bude SR podporovať také opatrenia, ktoré prispejú k stabilizácii situácie v krízových oblastiach a podnietia v nich rozvoj demokratických inštitúcií a občianskej spoločnosti. Pre úspech Komisie bude dôležité úzko spolupracovať s regionálnymi organizáciami, ako aj zapojiť medzinárodné mimovládne organizácie do procesov budovania mieru a občianskej spoločnosti.
Kľúčovou prioritou SR pre nasledujúce obdobie je pokračovať v dôkladnej reforme Sekretariátu a celkového manažmentu OSN. V tejto oblasti je na pôde 5. výboru VZ OSN (administratívny a rozpočtový) potrebné  realizovať zásadné zmeny a opatrenia na zefektívnenie práce Sekretariátu OSN a jeho kontrolných mechanizmov, podporiť zvýšenie kompetencií generálneho tajomníka a realizovať revíziu pravidiel využívania rozpočtových, finančných a ľudských zdrojov. 
	Nevyhnutným krokom na zefektívnenie celkovej práce Organizácie  je revízia a zníženie  mandátov OSN s cieľom odstrániť duplicitu a byrokratickú inerciu. 
	SR  sa bude  aj v roku 2007 podieľať na budovaní systému OSN v boji proti terorizmu. V rámci VZ OSN bude prispievať k plneniu zámerov a cieľov Globálnej stratégie pre boj proti terorizmu, prijatej  v septembri 2006, ktorá vytvára predpoklady pre koordinovaný postup štátov, ako aj pre zlepšenie budovania vnútroštátnych kapacít pre boj s terorizmom.  V súčasnosti považujeme za  najdôležitejšiu výzvu na ukončenie diskusie o texte Všeobecného dohovoru OSN proti terorizmu, ktorý je pripravovaný v pôsobnosti 6. (právneho) výboru VZ OSN.
	K prioritám SR na rok 2007 bude patriť obnovenie dynamiky procesu rokovaní o nešírení zbraní hromadného ničenia a odzbrojení. Vzhľadom na skutočnosť, že uvedená oblasť nenašla dostatočný odraz v Záverečnom dokumente Summitu OSN,  SR bude  presadzovať kreatívny prístup s cieľom zvrátiť súčasnú stagnáciu v danej oblasti, primárne prostredníctvom posilňovania implementácie a rázneho odmietania všetkých krokov, ktoré ohrozujú udržateľnosť  Zmluvy o nešírení jadrových zbraní,  ako aj Konferencie o odzbrojení.  
Jedným z hlavných elementov ďalšej podoby rozvojovej politiky na pôde OSN je reforma Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC), ktorá by sa mala stať hlavným orgánom pre rozvoj. Dôležitou otázkou bude reforma metód jej práce a zavedenie záverov ročného ministerského hodnotenia ECOSOC do praxe, ktoré sa majú stať hlavným faktorom posilnenia zodpovednosti za medzinárodné záväzky v oblasti schválených rozvojových cieľov. 
Slovensko sa jednoznačne prihlásilo k plneniu Miléniových rozvojových cieľov. Na pôde Európskej únie sa tiež zaviazalo vyvinúť úsilie k ďalšiemu zvýšeniu objemu prostriedkov na oficiálnu rozvojovú pomoc do roku 2010 na úroveň 0,17 % hrubého národného dôchodku. Základným východiskom slovenskej rozvojovej politiky bude efektívne prepojenie slovenskej bilaterálnej rozvojovej a humanitárnej pomoci s rozvojovými a humanitárnymi aktivitami na multilaterálnej úrovni, ako aj úzka spolupráca so špecializovanými agentúrami a inštitúciami systému OSN.
Reforma Bezpečnostnej rady OSN naďalej zostáva citlivou a otvorenou otázkou. SR bude naďalej presadzovať reformu smerom k demokratickejšej a reprezentatívnejšej Bezpečnostnej rade, ktorá by lepšie odzrkadľovala počet dnes existujúcich členských krajín a novú geopolitickú realitu. BR OSN by sa mala rozšíriť v oboch kategóriách členstva o krajiny, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu na svetovej scéne aj v rámci OSN. Z hľadiska SR je dôležité, aby si Rada aj po svojom rozšírení zachovala efektivitu vo svojom rozhodovaní. V tomto kontexte bude SR okrem rozšírenia Rady presadzovať aj zavedenie moderných a transparentných pracovných metód BR OSN.

4.3. Účasť SR v mierových misiách OSN
V roku 2007 v súvislosti s členstvom SR v BR OSN je žiadúce zachovať doterajšiu úroveň angažovanosti, aj pokiaľ ide o počty príslušníkov ozbrojených síl SR v mierových operáciách OSN. Tento zámer má o to vážnejšie opodstatnenie, že aktuálna pozícia Slovenska (292 príslušníkov, čo predstavuje 38. miesto zo 108 prispievateľov) sa relatívne znižuje narastaním počtu a zvyšovaním príspevkov ostatných prispievateľských krajín.
Budúce pôsobenie SR v mierových misiách bude treba hodnotiť z hľadiska perspektívy a obtiažnosti a predchádzať situáciám, keď pomerne draho vycvičený personál je neefektívne využívaný. V budúcnosti bude potrebné z operácií OSN vyťažiť maximum pre rýchly rozvoj základných profesionálnych zručností doteraz nevyužívaných jednotiek a odborností. Misie UNFICYP na Cypre a UNDOF na Golanských výšinách sú ideálnym prostriedkom na výchovu a získanie skúseností nového profesionálneho personálu v rôznych klimatických podmienkach a v multinárodnom prostredí.

4.4. Medzinárodné organizácie systému OSN
Slovenská republika pôsobí vo väčšine špecializovaných organizácií, programov, fondov a konferencií systému OSN. Aktivity SR sa v kontexte multidisciplinárneho a multisektorálneho charakteru zamerajú na najaktuálnejšie problémy medzinárodného spoločenstva – humanitárne krízy, ohrozenie celosvetovej bezpečnosti, ochranu ľudského života a zdravia, elimináciu chudoby, ako aj na problematiku klimatických zmien. Uvedomujúc si globálnu zodpovednosť a uplatňujúc princíp solidarity, SR bude vo vzťahu k týmto otázkam využívať svoj expertný potenciál a praktické skúsenosti. O tom, že našej aktívnej účasti v medzinárodných organizáciách systému OSN prikladáme patričnú váhu, svedčí aj skutočnosť, že v roku 2007 bude SR členom, resp. kandidátom za člena vo viacerých radách, výboroch a komisiách týchto organizácií (Koordinačná rada UNAIDS, Výkonný výbor UNHCR, Výkonná rada UNESCO, Komisia pre vedu a technológiu pre rozvoj UNCTAD).
V rámci Organizácie spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo – FAO bude SR venovať zvýšenú pozornosť záverom Svetového potravinového summitu a Miléniovým  rozvojovým cieľom s akcentom na uplatnenie záverov 32. Výboru pre svetovú potravinovú bezpečnosť. SR bude aktívne presadzovať svoje záujmy pri poskytovaní potravinovej pomoci rozvojovým krajinám prostredníctvom Svetového potravinového programu - WFP.
V rámci Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) bude SR pokračovať v úsilí členských štátov dosahovať vyššiu úroveň zdravia, budovať efektívne a trvalo udržateľné zdravotnícke systémy. Kľúčovou témou WHO je  prevencia a riešenie následkov ochorenia HIV/AIDS ako globálneho problému, ktorý má okrem zdravotných aj vážne ekonomické a sociálne dôsledky. Členstvo v Koordinačnej rade UNAIDS od 1.1.2007 bude pre Slovensko adekvátnou platformou pre expertnú participáciu v organizácii.
V rámci riešenia aktuálnych politických problémov sa SR bude v agende Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) podieľať na riešení problematiky jadrového programu Iránu, na otázkach zvyšovania bezpečnosti jadrových elektrární, manipulácie s rádioaktívnymi látkami a na technickej spolupráci s členskými krajinami MAAE.
Slovensko bude v roku 2007 predsedať Výboru stálych predstaviteľov Programu OSN pre životné prostredie (UNEP).
V intenciách Administratívnej dohody medzi Organizáciou OSN pre priemyselný rozvoj (UNIDO) a vládou SR týkajúcej sa účelového príspevku do fondu pre priemyselný rozvoj budeme v roku 2007 prednostne podporovať projekty priemyselného rozvoja predovšetkým v krajinách, na ktoré je zameraná rozvojová pomoc SR. Dôležitú úlohu zohrá Programový výbor, zložený zo zástupcov zúčastnených rezortov SR a zástupcov UNIDO. 
Spolupráca SR s Úradom Vysokého komisára pre utečencov (UNHCR) a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) bude mať veľký význam napriek tomu, že pozícia SR sa v oblasti azylu a migrácie od vstupu SR do EÚ postupne mení. SR však nateraz zostáva tranzitnou krajinou so všetkými atribútmi legálnej a nelegálnej migrácie. Budeme presadzovať, aby sa v kontexte spolupráce s UNHCR a IOM aspekty medzinárodnej spolupráce stali integrálnou súčasťou aj rozvojovej agendy a otázky rozvoja dôležitým prvkom praktickej realizácie migračnej politiky. Vhodnou platformou na riešenie aktuálnych problémov SR v oblasti azylu v roku 2007 bude členstvo SR vo Výkonnom výbore UNHCR.
Hlavnou prioritou vo vzťahu k Organizácii OSN pre výchovu, vedu a kultúru (UNESCO) bude kandidatúra SR na opätovné zvolenie do 58 člennej Výkonnej rady  UNESCO počas 34. zasadnutia Generálnej konferencie UNESCO v novembri 2007. Uchádzame sa o poverenie pripraviť svetovú konferenciu k biodiverzite a k biosférickým rezerváciám, ako aj ďalšie semináre s medzinárodnou účasťou na aktuálne témy UNESCO. SR bude obhajovať nové zápisy slovenských nominácií do zoznamov UNESCO (Karpatské bukové pralesy, Drevené kostoly v slovenskej časti Karpatského oblúku, rozšírenie zápisu Spišského hradu o mesto Levoču a diela Majstra Pavla na Spiši).
Účasť SR na práci Konferencie OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) bude zameraná predovšetkým na výkon predsedníckej funkcie v Komisii pre vedu a technológiu pre rozvoj a zapojenie sa do programov EÚ – UNCTAD na základe záverov plenárneho zasadnutia UNCTAD XI. z r. 2004 a výsledkov ich hodnotenia v rámci strednodobého hodnotenia v októbri 2006, participácia na doteraz úspešne rozvíjaných projektov technickej pomoci rozvojovým krajinám (projekt ASYCUDA).
V rámci plnenia záväzkov vyplývajúcich z členstva v medzinárodných organizáciách bude SR naďalej pokračovať v precíznej platobnej disciplíne. Zároveň sa však zameria na dôsledné zhodnotenie efektivity a významu svojho členstva v tých organizáciách, v ktorých status riadneho člena neprináša pridanú hodnotu, ani návratnosť pre Slovensko a spätne ani možnosť prezentácie jej expertov a výsledkov slovenskej vedy a techniky. Očakáva, že decentralizovaný model platieb SR do medzinárodných organizácií, ktorý sa začne uplatňovať v zmysle uznesenia vlády SR č. 253/2006 od 1.1.2007, vnesie do agendy členstva v medzinárodných organizáciách vyššiu formu efektivity a zainteresovanosti vo vzťahu k organizáciám v pôsobnosti MZV SR a ostatných gestorských rezortov. Vo vzťahu k členským a i. formám platieb sa bude SR riadi zásadou nulového reálneho rastu, pri zohľadnení odôvodnených požiadaviek na zmenu výšky platieb.

5. Zahraničná politika SR v stredoeurópskom regióne

5.1. Vzťahy Slovenskej republiky so susednými štátmi
	Česká republika
	Jednou z priorít zahraničnej politiky SR bude udržiavanie nadštandardných vzťahov s Českou republikou vo všetkých oblastiach spoločenského života. Okrem úzkej politickej a ekonomickej spolupráce bude SR venovať pozornosť udržiavaniu jazykovej a kultúrnej blízkosti oboch národov. Dôležitou dimenziou je spoločná starostlivosť o slovenskú menšinu. V kontexte európskej politiky bude SR okrem pravidelných konzultácií k aktuálnym problémom dbať na koordináciu a vzájomnú podporu kandidatúr na umiestnenie inštitúcií EÚ na územiach oboch krajín. V bezpečnostnej oblasti sa bude SR zameriavať na možnosti spoločného pôsobenia Ozbrojených síl SR a Armády ČR v misiách krízového manažmentu a stanovenie jednotných pravidiel vysielania civilných expertov do medzinárodných operácií krízového manažmentu (OSN, OBSE, EU a NATO). Ekonomická dimenzia spolupráce bude naďalej zameraná na podporu rastu vzájomnej obchodnej výmeny a vytváranie spoločných výrobných projektov a investícií.
	Maďarská republika
	SR má pretrvávajúci záujem na ďalšom pokračovaní v rozvoji pragmatickej spolupráce s Maďarskou republikou na báze Základnej zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej  spolupráci. SR bude presadzovať, aby zmiešané komisie, vytvorené na jej základe, pôsobili aktívne. Spoločné členstvo v euroatlantických integračných zoskupeniach, ako aj formát V 4,  predstavujú dôležitý rámec pre rozvoj rovnoprávnej, vyváženej, na spoločných záujmoch a hodnotách založenej spolupráci. V roku 2007 treba pokračovať v expertných rokovaniach o vykonaní rozhodnutia Medzinárodného súdneho dvora vo veci vodného diela Gabčíkovo, ktoré by mali vyústiť do čo najskoršieho uzavretia predmetnej dohody o implementácii rozsudku. V porovnaní s predchádzajúcim obdobím je potrebné venovať zvýšenú pozornosť rozvoju občianskej dimenzie našich kontaktov, najmä medzi mládežou oboch krajín, ako aj kontaktom predstaviteľov akademickej obce a intelektuálov s cieľom hlbšieho vzájomného spoznávania sa a odstránenia existujúcich predsudkov. 
	Poľská republika
	Základným zámerom vo vzťahoch s Poľskou republikou je udržať intenzívnu bilaterálnu a regionálnu spoluprácu v zásadných otázkach. Úsilie bude potrebné sústrediť na podporu projektov vzájomných investícií, využitie možnosti kapitálových trhov a udržiavanie pozície PR ako kľúčového importéra slovenskej produkcie. Nemenej významnou zložkou bilaterálnej relácie je aj akcent na úspešnú a neodkladnú realizáciu projektov pre krajanov v súlade so schválenou koncepciou vlády SR. Cieľom konzultácií medzi SR a PR v oblasti energetickej bezpečnosti EÚ by malo byť dosiahnutie diverzifikácie dodávok energetických surovín. Prioritou v riešení zásadných štrukturálnych otázok bezpečnostnej politiky a využívania jej nástrojov zostáva zosúladiť postup spolupráce pri budovaní transatlantických vzťahov, najmä pokiaľ ide o koordináciu pozícií vo vzťahu k strategickým otázkam (Afganistan, Irak).
	Rakúsko
	V bilaterálnych vzťahoch s Rakúskom bude SR venovať zvýšenú pozornosť otázkam vstupu do Schengenu, slobodnému pohybu osôb, poskytovaniu služieb, rozvoju jadrovej energetiky a pod. Otvorenou záležitosťou naďalej ostáva dobudovanie primeranej dopravnej infraštruktúry, najmä diaľničného spojenia medzi Viedňou a Bratislavou (do konca r. 2007). V oblasti zahraničnej politiky bude SR spolupracovať s Rakúskom v otázkach západného Balkánu, ako aj na Blízkom východe (Golanské výšiny). Vzhľadom na to, že Rakúsko má veľmi dobré skúsenosti zo spolupráce s krajinami arabského sveta, bude sa ich SR snažiť využívať predovšetkým v hospodárskej oblasti. Novým rozmerom bude realizácia trilaterálnych projektov oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) v tých krajinách, ktoré sú teritoriálnou prioritou ako slovenskej, tak aj rakúskej ODA (napr. západný Balkán, africké krajiny).
	Ukrajina
	Vo vzťahu k Ukrajine, ako susednej krajine, bude základným cieľom SR podpora rozvoja krajiny, jej demokratických inštitúcií a rozvoj dobrých susedských vzťahov. Strategickým záujmom SR je pokračovanie európskej a euroatlantickej orientácie Ukrajiny a prointegračného kurzu ukrajinskej zahraničnej politiky. SR bude pomáhať Ukrajine pri realizácii Akčného plánu EÚ-Ukrajina a Ročného plánu cieľov na rok 2007 vo vzťahu k NATO. Základným rámcom bilaterálnej spolupráce v rámci plnenia eurointegračných cieľov bude dokument Návrh pomoci SR Ukrajine pri plnení cieľov Akčného plánu EÚ-Ukrajina na rok 2007. Pri spolupráci na realizácii cieľov v oblasti euroatlantickej integrácie sa SR zameria aj na technickú pomoc pri budovaní a transformácii inštitucionálneho rámca pre zlepšenie spolupráce Ukrajiny s NATO. Na realizáciu týchto cieľov SR využije aj udelenie postu Kontaktného veľvyslanectva NATO pre Ukrajinu.
Dôležitou oblasťou bilaterálnych vzťahov bude snaha o zlepšovanie podmienok pre rozvoj cezhraničnej spolupráce predovšetkým so Zakarpatskou oblasťou Ukrajiny. Bude potrebné taktiež podporovať záujem o nadviazanie pracovných kontaktov samosprávnych krajov SR s ďalšími oblasťami Ukrajiny a regionálnymi samosprávami Ukrajiny. V duchu doterajšej dobrej spolupráce v oblasti kultúry a školstva bude SR klásť hlavný dôraz na zlepšenie podmienok pre rozvoj kultúry a vzdelávania príslušníkov slovenskej menšiny na Ukrajine.

5.2. Vyšehradská spolupráca
	Cieľom zahraničnej politiky SR je, aby V4 zostala kohéznym a dynamickým neinštitucionalizovaným zoskupením, ktoré bude schopné identifikovať dôležité body spoločného záujmu a spolupracovať na ich realizácii. 
V 1. polroku 2007 bude SR naďalej plniť Program slovenského predsedníctva V4, v ktorom sú zakotvené tri hlavné priority:
1.	vytvoriť z V4 dynamické regionálne fórum v rámci EÚ;
2.	naďalej posilňovať koordinačný a konzultačný mechanizmus vyšehradskej spolupráce s cieľom nachádzať spoločné pozície a stanoviská v otázkach spoločného záujmu;
3.	napomáhať zlepšeniu informovanosti verejnosti o V 4.
SR počas svojho predsedníctva V4 sa popri existujúcej spolupráci s Beneluxom bude snažiť o zintenzívnenie spolupráce V4 s Baltickou radou ministrov, o pomoc Ukrajine pri približovaní sa k euroatlantickým štruktúram, ako aj pri vytváraní podmienok pre demokraciu v Bielorusku.
V rámci činnosti Medzinárodného vyšehradského fondu bude SR pokračovať v podpore Vyšehradského štipendijného podprogramu pre Ukrajinu a v podpore projektov smerujúcich k posilneniu spoločnej Európskej susedskej politiky voči Bielorusku, Moldavsku, Ukrajine a ďalším štátom SNŠ a západného Balkánu.

5.3. Regionálna a cezhraničná spolupráca
	Vo viacerých ČK EÚ sme svedkom postupného delegovania viacerých významných funkcií na úroveň nižších územných celkov a municipalít. Malo by byť v záujme SR reagovať aj na tento vývoj a plnšie využívať i tento potenciál dvojstrannej spolupráce.
	Ďalšou dôležitou úlohou bude akcentovanie regionálnej a cezhraničnej spolupráce. Osobitné miesto v tomto smere má cezhraničná spolupráca s ČR. Potrebná je predovšetkým koncentrácia na zintenzívnenie spolupráce pri realizácii cezhraničných projektov s využitím európskych fondov, pričom prioritou zostáva urýchlené dobudovanie dopravnej infraštruktúry medzi SR a susednými krajinami - Poľskom, Rakúskom a Maďarskom.

5.4. Aktivity vo vybraných regionálnych zoskupeniach
	V priebehu roku 2007 bude SR podporovať činnosť Stredoeurópskej iniciatívy (SEI) účasťou na hlavných podujatiach (summit predsedov vlád, stretnutie ministrov zahraničných vecí, stretnutie Parlamentného výboru a Parlamentného zhromaždenia) tak, aby boli prínosom tohto regionálneho zoskupenia pre rozvoj vzájomne výhodnej spolupráce jej členských krajín.
	SR bude naďalej vyvíjať aktivity vyplývajúce z jej postavenia spolupredsedajúcej krajiny v pracovnej skupine SEI pre kultúru a pre boj proti organizovanému zločinu a bude sa usilovať, prostredníctvom pravidelných zasadnutí Výboru národných koordinátorov, o zefektívnenie fungovania vládnej dimenzie SEI, pracovných skupín SEI a o lepšie využívanie finančných prostriedkov na prioritné oblasti, ovplyvňujúce hlavne ekonomický rozvoj krajín mimo priestoru EÚ.
	MZV SR v roku 2007 využije svoj pozorovateľský štatút v Čiernomorskej hospodárskej spolupráci (BSEC - Black Sea Economic Cooperation) a v Rade štátov baltského mora (CBSS – Council of Baltic Sea States) na zapojenie ďalších slovenských ekonomických subjektov do aktivít pracovných skupín týchto regionálnych zoskupení. SR sa bude usilovať o dokončenie procesu revízie Belehradského dohovoru o režime plavby na Dunaji. 

6. Konzulárna ochrana občanov SR. Schengenská spolupráca
Konzulárna ochrana občanov SR v zahraničí predstavuje v súlade s programovým vyhlásením vlády jednu z hlavných priorít zahraničnej politiky SR. Preto bude MZV SR v nasledujúcom období klásť dôraz na jej neustále zlepšovanie.
Konzulárna služba bude dbať o oprávnené potreby a chrániť práva a záujmy rastúceho počtu slovenských občanov, ktorí sa nachádzajú, žijú a pracujú za našimi hranicami. Obzvlášť sa zameria na poskytovanie pomoci tým občanom, ktorí sa v zahraničí ocitli v núdzi. Základnými piliermi tejto pomoci sú diplomatické misie, generálne a honorárne konzuláty v zahraničí, ako i Konzulárny odbor Ministerstva zahraničných vecí SR. 
Rozvoj a skvalitňovanie poskytovania pomoci bude orientované predovšetkým na zvyšovanie odbornej pripravenosti a spôsobilosti zamestnancov konzulárnej služby; rozširovanie siete konzulárnych úradov vedených honorárnymi konzulárnymi úradníkmi v krajinách a oblastiach, kde SR nemá zriadené diplomatické alebo konzulárne zastúpenie; efektívne využívanie inštitútu vzájomnej konzulárnej ochrany občanov Európskej únie, ak členský štát nemá v danej krajine diplomatické alebo konzulárne zastúpenie. V tejto súvislosti boli v júni 2006 na pôde EÚ schválené usmernenia o konzulárnej ochrane občanov EÚ v tretích krajinách.
V roku 2007 bude vytvorené situačné a operačné centrum MZV so stálou pohotovosťou, ktoré bude schopné včas identifikovať potrebu adekvátnej reakcie na vznikajúce krízové situácie v zahraničí a zabezpečovať primeranú starostlivosť o občanov SR, ktorých tieto situácie bezprostredne postihnú. Stredisko bude úzko spolupracovať s národným situačným centrom SR, s krízovými centrami ostatných rezortov, partnerských štátov a medzinárodných organizácií.
SR sa bude naďalej podieľať na plnení cieľov Haagskeho programu, ktorý definuje priority Spoločenstva v oblasti spravodlivosti a vnútra. Dôležitou prioritou v roku 2007 bude finalizácia medzinárodnoprávnych, personálnych a technických príprav na začlenenie SR do schengenského priestoru v kompromisnom termíne do konca r. 2007. Slovenská republika bude realizovať potrebné kroky a opatrenia smerujúce k plnému uplatňovaniu schengenského acquis na základe Schengenského akčného plánu a odporúčaní zo schengenských hodnotiacich misií. 
V súvislosti s prípravou vstupu SR do Schengenu sa v roku 2007 predpokladá finalizácia systému národného vízového informačného systému (VIS) a jeho postupného inštalovania na ZÚ, ako aj participácia na zavádzaní biometrie do cestovných dokladov (diplomatických a služobných pasov) v úzkej spolupráci s gestorským rezortom, ktorým je Ministerstvo vnútra SR. 
Záujmom SR vo vzťahu ku krajinám západného Balkánu a východnej Európy, ktoré sa snažia o vstup do EÚ, resp. úzko spolupracujú s EÚ v rámci ENP, je rozvoj kontaktov na všetkých úrovniach. V tomto smere sa bude SR snažiť presadzovať v bilaterálnej relácii, ako aj na úrovni EÚ vízovú politiku, ktorá prispeje k čo najväčšiemu rozvoju kontaktov občanov SR, EÚ a týchto krajín. SR však zároveň bude zohľadňovať bezpečnostné riziká vyplývajúce z uľahčovania vízového režimu a podmienku paralelného uzatvárania readmisných dohôd na úrovni členských štátov vo vzťahu k týmto krajinám.

7. Západný Balkán ako prioritný región zahraničnej politiky SR
Vzhľadom na podstatný vplyv situácie na západnom Balkáne na stabilitu a vývoj v strednej Európe a historické väzby patrí tento región medzi priority zahraničnej politiky SR. Slovensko spájajú s regiónom tradične dobré dvojstranné vzťahy. SR je pripravená naďalej prispievať na Západnom Balkáne k obnove stability a regionálnej bezpečnosti a podporovať rozvoj a budúcu prosperitu tohto regiónu v rámci európskych a euroatlantických štruktúr.  
V záujme dosiahnutia týchto cieľov bude SR v roku 2007 naďalej podporovať pokračovanie integračného procesu krajín regiónu do EÚ prostredníctvom podpory prístupových rozhovorov medzi EÚ a Chorvátskom, vytvárania podmienok pre úspešnú implementáciu Stabilizačnej a asociačnej dohody (SAA) medzi EÚ a Macedónskom resp. EÚ a Albánskom, ako aj uzavretím a implementáciou SAA so Srbskom, Čiernou Horou a s Bosnou a Hercegovinou.
SR bude podporovať aj euroatlantické ambície západného Balkánu a zachovanie princípu otvorených dverí NATO. Nástroje, ktoré NATO ponúklo na prípravu krajín usilujúcich o členstvo v Aliancii, by vo vzťahu k regiónu mali byť využité v plnom rozsahu. SR sa bude osobitne vyslovovať za rozšírenie spolupráce v rámci programu NATO/Partnerstvo za mier, s cieľom skvalitniť prípravu, zlepšiť komunikáciu s NATO a využiť synergiu transformácie ozbrojených síl v celom regióne.
	SR sa tiež vyslovuje za posilnenie regionálnej spolupráce a zvýšenie kompetencií regionálnych štruktúr, pretože ich, spoločne s naplnením úlohy ICTY, považuje za kľúčové predpoklady na prekonanie vzájomných animozít medzi krajinami a etnikami v regióne. Z tohto dôvodu bude SR v roku 2007 podporovať aktivity smerujúce k zintenzívneniu dvojstrannej a mnohostrannej spolupráce medzi krajinami regiónu. Ďalej bude vystupovať na prospech zvýšenia významu regionálnych štruktúr ako aj na presadenie zmien vedúcich k postupnej transformácii iniciatív medzinárodného spoločenstva (napr. Pakt stability) na nástroje v regionálnom vlastníctve. Z rovnakých dôvodov bude SR podporovať postupné, primerané, dôkladne vyhodnotené ale zároveň jednoznačné znižovanie priamej kontroly medzinárodného spoločenstva nad politickým vývojom v jednotlivých krajinách regiónu, aby sa zvýšila zodpovednosť lokálnej politickej reprezentácie za vývoj vo vlastnej krajine.
	Budúci pozitívny vývoj v regióne západného Balkánu do značnej miery závisí od riešenia zostávajúcich závažných problémových otázok, predovšetkým otázky statusu Kosova a s tým spojenej vnútropolitickej stability Srbska, otázky ústavnej reformy a post-daytonského usporiadania v Bosne a Hercegovine, problematiky vnútornej stability Macedónska a transformačného procesu v Albánsku. V záujme normalizácie situácie v regióne bude SR na pôde medzinárodných organizácií aj v bilaterálnych kontaktoch aktívne vystupovať tak, aby prispela ku konštruktívnym a efektívnym riešeniam týchto problémov, ktoré by sa mali opierať o princípy už formulované medzinárodným spoločenstvom. Implementácia týchto riešení by mala tiež zohľadňovať realitu a parametre konkrétnej situácie. 
Osobitne v otázke Kosova SR zdôrazňuje význam koherentného prístupu medzinárodného spoločenstva k riešeniu jeho statusu. SR bude naďalej podporovať realizáciu zámerov medzinárodného spoločenstva opierajúcu sa o autoritu Kontaktnej skupiny a o misiu, ktorou GT OSN poveril svojho zvláštneho vyslanca pre proces určenia budúceho statusu M. Ahtisaariho. V rámci tohto procesu bude SR aktívne vystupovať na pôde BR OSN, EÚ, NATO a ďalších relevantných inštitúcií s cieľom prispieť k takému riešeniu, ktoré bude viesť k posilneniu stability, prosperity a európskej integrácie v regióne na základe jednotného postupu EÚ. 
	V roku 2007 sa bude vo zvýšenej miere tiež venovať posilňovaniu hospodárskeho rozmeru spolupráce s regiónom, s cieľom hľadať a vytvárať nové obchodné a investičné možnosti pre slovenské hospodárske subjekty.
	V bilaterálnych otázkach sa bude SR usilovať udržať a ďalej rozvíjať tradičné, intenzívne a dobré vzťahy s krajinami regiónu. SR bude pokračovať v realizácii oficiálnej rozvojovej pomoci krajinám západného Balkánu. V roku 2007 budú novovzniknuté štáty Srbsko a Čierna Hora zaradené do kategórie programových krajín slovenskej ODA. Slovensko s týmito štátmi podpíše samostatné všeobecné dohody o poskytovaní oficiálnej rozvojovej pomoci.
	SR bude podporovať politiku liberalizácie vízového režimu voči krajinám západného Balkánu v rámci EÚ, ako aj na bilaterálnej úrovni v súlade so svojimi záväzkami voči EÚ, pri zohľadnení bezpečnostných rizík.   

8. Ľudské práva vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám
Globálna situácia v oblasti dodržiavania ľudských práv je naďalej neuspokojivá, keď v mnohých častiach sveta dochádza k ich masívnemu porušovaniu. SR sa bude zapájať do tvorby spoločných pozícií EÚ vo vzťahu k aktuálnym problémovým otázkam a vybraným krajinám, ktoré nerešpektujú platné medzinárodné záväzky v danej oblasti. 
	Osobitnú pozornosť bude SR v rámci medzinárodnej spolupráce venovať otázkam týkajúcim sa Rómov a im príbuzných skupín. SR plne podporuje spájanie úsilia štátov a medzinárodných organizácií v záujme riešenia problémov, ktorým čelia a v tomto kontexte bude podporovať iniciatívy zamerané na zlepšenie ich situácie. 
SR bude v čase od novembra 2007 do mája 2008 prvýkrát predsedníckym štátom Rady Európy, t.j. minister zahraničných vecí SR bude po dobu 6 mesiacov predsedať Výboru ministrov Rady Európy. 
Výkon predsedníctva bude pre SR príležitosťou realizovať myšlienky efektívneho multilateralizmu, aktívne pôsobiť v systéme medzinárodných organizácií i presadzovať zahraničnopolitické ciele SR. Členský štát Rady Európy totiž nielen formálne predsedá hlavnému orgánu organizácie, ale tiež prináša organizácii nový impulz vo forme ľudskoprávnych priorít predsedníctva, ktoré sa snaží počas svojho 6-mesačného mandátu napĺňať. SR má záujem v Rade Európy prezentovať svoju spolupatričnosť k demokratickej Európe a realizovať i náš záväzok na rozvoji jej hodnôt v širšom kontexte.
Pri zabezpečovaní úloh súvisiacich s predsedníctvom SR vo Výbore ministrov bude zohrávať významnú úlohu aj spoluúčasť iných orgánov štátnej správy, keďže činnosť Rady Európy sa týka činnosti všetkých ministerstiev, snáď s výnimkou ministerstva obrany. Za účelom jednotnej prezentácie názorov na pôde orgánov Rady Európy, stanovenia a najmä napĺňania odborných priorít slovenského predsedníctva, bude ministerstvo zahraničných vecí SR plniť vo vzťahu k ostatným orgánom štátnej správy úlohu koordinujúceho subjektu.
SR podporuje ľudskoprávne reformné procesy v rámci systému OSN, medzi ktoré patrila nielen transformácia Komisie OSN pre ľudské práva na Radu OSN pre ľudské práva, ale aj otázka zaradenia ľudských práv medzi základné piliere OSN, posilnenie postavenia Úradu Vysokej komisárky OSN pre ľudské práva a navŕšenie jej rozpočtu. Za dôležité považuje najmä zintenzívnenie súčinnosti Úradu s BR OSN, ktoré by posilnilo postavenie ľudskoprávnej problematiky v rámci systému OSN. SR bude presadzovať, aby sa kládol dôraz na efektívnejšiu implementáciu ľudskoprávnych záväzkov do rezolúcií BR OSN, pretože normatívna fáza je už takmer zavŕšená.
	SR bude vo voľbách v roku 2008 kandidovať na post člena Rady OSN pre ľudské práva na obdobie rokov 2008-2011. V tejto súvislosti MZV SR bude venovať zvýšenú pozornosť otázke podpory našej kandidatúry na uvedený post. V budúcom roku MZV SR vypracuje zoznam tzv. pledges and commitments, ktoré sú nevyhnutnou súčasťou predloženia kandidatúry.

9. Aktivity Slovenskej republiky v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci 
 	Rozvojová spolupráca je dôležitou súčasťou zahraničnej politiky EÚ i jej členských krajín. Slovensko, ako nestály člen Bezpečnostnej rady, je intenzívnejšie zapojené do riešenia globálnych úloh, ktoré sú často spojené s podporou rozvojového sveta. Slovenský systém oficiálnej rozvojovej pomoci je širokým komplexom politických, programových a projektových aktivít v rámci medzinárodného spoločenstva. Jeho úloha, ako súčasti zahraničnej politiky SR, rastie a celkový záber bude v roku 2007 oveľa rozsiahlejší, k čomu budú nasmerované aktivity Slovak Aid. 
Rozhodujúcim cieľom bude vytvoriť také finančné, legislatívne a organizačné podmienky, ktoré by zaručovali efektívne poskytovanie rozvojovej pomoci v súlade so zámermi zahraničnej politiky. Dlhodobý zámer dospel do konkrétnej podoby v zmene systému slovenskej ODA formou založenia Slovenskej agentúry pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu k 1. januáru 2007. 
Zriadenie agentúry ako rozpočtovej organizácie Ministerstva zahraničných vecí SR zefektívni poskytovanie oficiálnej rozvojovej pomoci z ekonomického, politického, právneho a inštitucionálneho pohľadu.
Poskytovanie pomoci do zahraničia je natoľko osobitou a špecifickou aktivitou, že si vyžaduje vytvorenie zákona o rozvojovej pomoci. Na jeho vytvorení pracuje MZV SR v spolupráci s ďalšími rezortmi i zahraničnými rozvojovými inštitúciami. Návrh zákona bude pripravený do 30. septembra  2007. 
Zlepšenie inštitucionálnych podmienok v oblasti ODA vytvorí na Slovensku podmienky pre dodržanie medzinárodných záväzkov, v zmysle ktorých by Slovensko malo poskytnúť oficiálnu rozvojovú pomoc vo výške 0,17% hrubého národného dôchodku v roku 2010 a vo výške 0,33% hrubého národného dôchodku do roku 2015.  
Ciele stanovené EÚ a OSN sú pre SR náročné nielen vzhľadom na nutnosť plnenia konvergenčných kritérií pre prijatie EURA.  Pre zabezpečenie plnenia prijatých záväzkov je nevyhnutné zintenzívniť úsilie na zvýšenie celkového objemu finančných prostriedkov. V budúcom roku je plánovaný nárast finančných prostriedkov aj cez jednotlivé príspevky medzinárodným inštitúciám, najmä prostredníctvom MF SR, ktoré svojimi príspevkami do spoločného rozpočtu EÚ, Skupiny Svetovej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) výraznou mierou prispieva na ODA. V roku 2007 sa očakáva zapojenie Slovenska do novovytvoreného Fondu pre krajiny Západného Balkánu, ktorý bol založený z iniciatívy EBOR, ktorá ho bude aj riadiť. Kým celkový objem ODA SR každoročne rastie, objem bilaterálnej pomoci realizovanej najmä prostredníctvom rozvojových projektov slovenských subjektov sa za štyri roky (2003-2006) nezmenil (160 mil. Sk). V roku 2005 bol jej podiel na celkovej pomoci len 10%.  Tradiční donori majú oveľa vyšší podiel bilaterálnej pomoci na celkovej ODA. Práve bilaterálne rozvojové projekty zabezpečujú najväčšiu viditeľnosť pôsobenia donora v partnerskej krajine najmä tým, že prinášajú konkrétne výsledky. Popri bilaterálnej rozvojovej pomoci, ktorú riadi MZV SR je dôležité spomenúť tiež odpúšťanie časti dlhov rozvojovým krajinám, ktoré spravuje MF SR a štatisticky sa vykazujú ako ODA.  
Okrem samotnej pomoci partnerským krajinám bilaterálne rozvojové projekty prehlbujú väzby SR s týmito krajinami, podporujú etablovanie slovenských subjektov v zahraničí, vytvárajú nové inštitucionálne a expertné kapacity na Slovensku a vplývajú na formovanie verejnej mienky. Cieľovými úlohami slovenskej ODA je prispieť k napĺňaniu Miléniových rozvojových cieľov v rozhodujúcich oblastiach ako je zníženie extrémnej chudoby a hladu, dosiahnuť všeobecné základné vzdelanie, podporovať rovnocennosť pohlaví a dosiahnuť rovnocenné postavenie žien, znížiť detskú úmrtnosť, zvýšiť úroveň zdravotnej starostlivosti o matky, zamerať sa na boj proti HIV/AIDS, znižovanie globálnych environmentálnych problémov, hlavne zmeny klímy.
Aby sa s rozvojovými aktivitami SR v zahraničí identifikovala čo najväčšia časť slovenskej verejnosti, MZV SR bude venovať zvýšenú pozornosť aktivitám rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti s účelovým zameraním na vybrané cieľové skupiny. 
Zvyšovanie účinnosti a efektívnosti poskytovanej rozvojovej pomoci je objektívnou nutnosťou, ktorá bude premietnutá do systémových riešení. Dôležitou podmienkou efektívnosti slovenskej pomoci zahraničiu bude výraznejšia programová orientácia slovenskej ODA. Slovenská rozvojová pomoc by mala byť v prioritných krajinách užšie sektorovo zameraná. Rozhodujúcou úlohou je preto definovať sektorové priority pre vybrané krajiny a zostaviť pre ne tzv. rámcové programy. Zúžením počtu krajín a sektorov sa dosiahne synergický efekt slovenských rozvojových aktivít v zahraničí.
V rámci poskytovanej rozvojovej pomoci je cieľovým riešením presadzovať ekonomickú dimenziu slovenských rozvojových projektov.
Pri realizácii nových rozvojových projektov bude SR nadväzovať na doterajšie aktivity v rámci rozvojovej pomoci, aby sa tak zabezpečil trvaloudržateľný hospodársky, sociálny a enviromentálny rozvoj v danom teritóriu. V týchto intenciách budú podpísané osobitné dohody o rozvojovej spolupráci s prijímajúcimi krajinami – Srbskom, Čiernou Horou a Bosnou a Hercegovinou. 
V domácich podmienkach budeme presadzovať koordináciu aktivít s ministerstvami SR, ktoré sú zapojené do systému rozvojovej pomoci. V tomto kontexte treba hľadať možnosti a formy pomoci slovenským  implementačným subjektom pri ich zapájaní sa do grantových kôl vyhlasovaných Európskou komisiou.
MZV bude tiež pokračovať v spolupráci s medzinárodnými organizáciami, z ktorých sú najvýznamnejšími partnermi pre SR humanitárne agentúry systému OSN (OCHA, UNICEF, WFP) a Červený kríž (ICRC, IFRC).

10. Ekonomická dimenzia zahraničnej politiky Slovenskej republiky
	Slovenská republika výrazne posilní ekonomický rozmer zahraničnej politiky a diplomacie v záujme uplatnenia sa na svetových trhoch a zvyšovania konkurencieschopnosti, ktoré sú kľúčové pre slovenskú exportne orientovanú ekonomiku. MZV SR bude výraznejšie koordinovať spoločný postup ministerstva, najmä s ministerstvom hospodárstva a ostatnými ekonomickými rezortmi pri presadzovaní hospodárskych záujmov SR v zahraničí a pri zohľadňovaní potrieb hospodárskej politiky SR.
	Nevyhnutnosť presadiť nový prístup k uskutočneniu potrebných zmien v komplexe ekonomickej diplomacie súvisí:
-	s globalizáciou svetového hospodárstva a  liberalizačnými trendmi v obchode a z vplyvu nových informačných a komunikačných technológií; 
-	s novými úlohami  vyplývajúcimi z nášho členstva v Európskej únii, resp. OECD;
-	so zmenami v koncepcii sociálno-ekonomického rozvoja SR.
	MZV SR pripraví návrh reformy zahraničnej služby, aby sa zosúladili ciele, nástroje a zdroje pre jej výkonnejšie fungovanie. Výsledkom zmien v ekonomizácii zahraničnej služby by malo byť efektívnejšie využívanie jej prostriedkov a nástrojov v záujme hospodárstva SR.	
	V oblasti vonkajších aspektov energetickej politiky bude MZV SR v úzkej spolupráci s MH SR prispievať k tvorbe novej energetickej politiky EÚ, s orientáciou najmä na energetický dialóg s tretími krajinami, s osobitným dôrazom na oblasť energetickej bezpečnosti. Pozornosť bude venovať najmä formovaniu vzťahov s Ruskou federáciou, Ukrajinou a s krajinami Kaspického, Čierneho a Stredozemného mora a Perzského zálivu. SR bude naďalej participovať na diverzifikačných projektoch EÚ s perspektívnym diverzifikačným potenciálom pre Slovenskú republiku; k tomu bude využívať aj štatút účastníckej krajiny v Zmluve o energetickom spoločenstve (ECT – Energy Community Treaty). 
	SR bude pri vytváraní podmienok pre dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja vychádzať z deklarácie z Ria, Dohovoru o biologickej diverzite, Rámcového dohovoru o klimatických zmenách, Agendy 21, Lisabonskej stratégie, obnovenej stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ a z Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja. Prioritami v tejto oblasti budú klimatické zmeny a čistá energia, trvalo udržateľná doprava, trvalo udržateľná spotreba a výroba, zachovanie prírodných zdrojov a hospodárenie s nimi, verejné zdravie, sociálna inklúzia, demografia, migrácia a chudoba.
	MZV SR sa bude angažovať v oblasti klimatických zmien podporovaním plnenia záväzkov Kjótskeho protokolu premietnutých do stratégie SR a akčného plánu SR. Slovensko sa bude, v rámci Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, aktívne podieľať na rokovaniach vedených o budúcich záväzkoch na znižovanie emisií skleníkových plynov. V tejto oblasti sa budeme zameriavať i na podporu výskumu klimatických zmien, vývoj a zavádzanie nových technológií, ktoré by spomalili alebo zastavili klimatické zmeny. SR sa zapojí do mechanizmu obchodovania s emisiami v súlade s Národným alokačným plánom na roky 2008-2012. V roku 2007 bude predsedať Výboru stálych predstaviteľov Programu OSN pre životné prostredie UNEP.
	Hlavným cieľom pôsobenia SR v Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) v roku 2007 bude posilniť aktívnu účasť SR v jej pracovných orgánoch. SR bude využívať možnosti tohto multilaterálneho fóra pre získavanie a výmenu skúseností s ekonomicky i politicky najdôležitejšími a najvyspelejšími krajinami sveta, bude tiež aktívne participovať na prebiehajúcich rokovaniach o reformách OECD, predovšetkým o otázke budúceho rozširovania OECD a jeho dopade na efektívnu činnosť a rozpočet OECD. SR bude podporovať členstvo, prípadne formu posilnenej spolupráce nových členských krajín EÚ, ktoré sa doposiaľ nestali členskými krajinami tejto organizácie. Využije k tomu aj nadchádzajúcu návštevu generálneho tajomníka OECD v SR (marec 2007). MZV SR zintenzívni spoluprácu s Rozvojovým centrom OECD a s Medzinárodnou energetickou agentúrou (IEA), ktorej členom sa SR stane v roku 2007 na základe splnených prístupových kritérií v roku 2006.
	Po uskutočnenej reforme Európskej hospodárskej komisie (UNECE) v roku 2006. bude MZV SR vykonávať funkciu národného koordinátora pre nový výbor pre ekonomickú spoluprácu a integráciu.

11. Kultúrna dimenzia zahraničnej politiky Slovenskej republiky, krajania
MZV SR bude podporovať aktívny rozvoj kultúrnej dimenzie zahraničnej politiky SR, ktorá predstavuje rovnocennú a organickú súčasť zahraničnej politiky SR. Kultúrna dimenzia diplomacie bude mať univerzálny charakter a bude jedným z kľúčových činiteľov pri tvorbe a uskutočňovaní zahraničnej politiky SR. Neoddeliteľnou súčasťou kultúrnej dimenzie slovenskej zahraničnej služby bude aj podpora projektov a aktivít na kolektívnu prezentáciu európskej kultúrnej identity. Vzťahy a spolupráca v kultúrnej oblasti sa budú rozvíjať podľa platných medzinárodných dvojstranných a mnohostranných dohôd. MZV SR bude podporovať rozvoj už existujúcich a nadväzovanie nových kontaktov v rámci kultúrnej diplomacie, ktoré by garantovali do budúcnosti dynamický rozvoj kultúrnej spolupráce so zahraničím. MZV SR dopracuje zmluvno-právnu základňu, ktorá rámcuje rozvoj celého kontextu kultúrnej spolupráce so zahraničím, aby bola na úrovni doby a zodpovedala záujmom Slovenskej republiky. MZV SR bude podporovať aktívnu účasť Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách, vládnych aj mimovládnych, v oblasti kultúry, umenia a vzdelávania. 
MZV SR pripraví a do praxe uvedie premyslenú a cieľavedomú koncepciu komplexnej prezentácie Slovenskej republiky v zahraničí a jej financovania. Za účelom jej vypracovania bude zriadená stála medzirezortná pracovná skupina (komisia) za účasti zástupcov Úradu vlády SR a odborníkov zo zainteresovaných rezortov (predovšetkým MZV SR, MK SR a MH SR). Po jej schválení vládou SR bude medzirezortná pracovná skupina zodpovedať za praktické uskutočňovanie predmetnej koncepcie. Jej činnosť bude koordinovať MZV SR. S koncepciou komplexnej prezentácie SR v zahraničí bude korešpondovať koncepcia prezentácie slovenskej kultúry a umenia v zahraničí, ktorú vypracuje MK SR v prvom polroku 2007. 
Hlavné smery podpory krajanov sa v roku 2007 zamerajú na zachovanie jazykovej a kultúrnej identity Slovákov v zahraničí použitím všetkých personálnych i inštitucionálnych nástrojov, ktorými MZV v krajanskej agende disponuje a účasťou v tých programoch a projektoch, ktoré sú zamerané na pomoc Slovákom žijúcim v zahraničí.

12. Jednotné pôsobenie zahraničnej politiky Slovenskej republiky

	V súlade s princípom  jednotného pôsobenia zahraničnej politiky bude MZV SR klásť dôraz na koordináciu a úzku súčinnosť s ostatnými rezortmi, orgánmi a inštitúciami SR pôsobiacimi v zahraničí. Aplikovanie modelu jednotného riadenia zahraničnej služby ministerstvom zahraničných vecí, vrátane obchodno-ekonomickej diplomacie, ktorú zabezpečujú obchodno-ekonomické oddelenia doteraz riadené MH SR, bude viesť k dôraznejšiemu presadzovaniu politických a hospodárskych záujmov SR. MZV SR v spolupráci s MH SR do konca februára 2007 pripraví jednotnú stratégiu zahraničnej politiky SR. 
Jedným z významných predpokladov efektívneho pôsobenia zahraničnej politiky SR v roku 2007 bude prijatie zákona o zahraničnej službe, ktorý upraví postavenie zamestnancov zahraničnej služby SR. Zákon bude vychádzať z princípu jednotnosti štátnej služby a verejnej služby a osobitostí jej dlhodobého výkonu v zahraničí, ako aj z potreby posilniť jej profesionalitu a umožniť efektívnejšie vynakladanie prostriedkov. Potreba prijatia zákona o zahraničnej službe je pociťovaná dlhodobo. Absencia legislatívnej normy, ktorá by jednotným, uceleným a koherentným spôsobom regulovala zahraničnú službu sa prejavuje najmä v aplikačnej praxi. Príprava návrhu zákona o zahraničnej službe bola definovaná ako jedna z priorít vlády SR, ktorá bola zakotvená v jej programovom vyhlásení. Úloha našla svoj odraz aj v Rámcovom pláne legislatívnych úloh vlády SR na IV. volebné obdobie.