Návrh

legislatívneho zámeru na vypracovanie
 návrhu zákona o kapitalizačnom pilieri dôchodkového poistenia

I.	časť

Základné východiská pre spracovanie legislatívneho zámeru na vypracovanie návrhu zákona o kapitalizačnom pilieri dôchodkového poistenia a súčasný právny stav

1.	Úvod

	Základné východiská a ciele v sociálnej politike vytýčila už Koncepcia transformácie sociálnej sféry Slovenskej republiky, prijatá vládou Slovenskej republiky v roku l996. Základným koncepčným zámerom v predmetnej oblasti bolo vytvoriť sociálne spravodlivý systém sociálneho zabezpečenia  založený na osobnej participácii občana a sociálnej solidarite. Vláda Slovenskej republiky sa v roku 1998 vo svojom Programovom vyhlásení zaviazala „pokračovať v transformácii sociálneho zabezpečenia vytvorením sociálne spravodlivého systému založeného na osobnej participácii, zodpovednosti občana, sociálnej solidarite a garancii štátu“. 

Jednou z úloh, ktoré z Programového vyhlásenia vyplynuli, bolo aj vytvorenie nového systému sociálneho poistenia ako rozhodujúceho z troch subsystémov nového systému sociálneho zabezpečenia v Slovenskej republike, popri systéme štátnej sociálnej podpory a systéme sociálnej pomoci.

	Základným realizačným krokom bolo vypracovanie návrhu Koncepcie reformy sociálneho poistenia v Slovenskej republike a jej  následné predloženie na verejnú   diskusiu v priebehu roka 1999. Po prerokovaní návrhu Koncepcie reformy sociálneho poistenia v Slovenskej republike v Národnej rade Slovenskej republiky vo februári 2000 bolo jej konečné znenie schválené uznesením vlády SR č. 602 zo dňa 9. augusta 2000. Podľa tohto dokumentu bude mať reformovaný systém sociálneho poistenia tri súčasti: nemocenské poistenie, dôchodkové poistenie vrátane doplnkového dôchodkového poistenia a úrazové poistenie.

Samotné dôchodkové poistenie sa navrhlo členiť na tri zložky: I. pilier dôchodkového poistenia, založený na všeobecnej solidarite financovaný priebežným spôsobom, II. pilier založený na osobnej zainteresovanosti financovaný kapitalizačným spôsobom a  III. pilier, ktorý predstavuje fungujúci systém doplnkového dôchodkového poistenia. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky vypracovalo a predložilo na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh zákona o sociálnom poistení, ktorý bol schválený uznesením č. 153 zo dňa 27. februára 2002 a predložený na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Zákon bol schválený dňa 29. mája 2002 s účinnosťou od 1.júla 2003. Uvedeným zákonom sa vytvorí z dnešného sociálneho zabezpečenia nová kvalita – sociálne poistenie, čím sa odstránia systémové deformácie dnešného systému, čo zároveň umožní aj postupne odčleniť určitú časť v súčasnosti odvádzaného poistného na dôchodkové zabezpečenie na vybudovanie II. kapitalizačného piliera dôchodkového systému, ktorý je predmetom tohto legislatívneho zámeru. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky pripravilo tiež návrh zákona, ktorým sa zmenil a doplňal zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 123/1996 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom poistení zamestnancov v znení neskorších predpisov, a ktorý zosúladil práva a povinnosti účastníkov doplnkového dôchodkového poistenia so smernicami Európske únie, upravil podmienky nároku na doplnkový výsluhový dôchodok a upravil zameranie, spôsob a rozsah použitia peňažných prostriedkov ako investícií s cieľom zabezpečiť zvýšenú ochranu práv poistencov a nárokov príjemcov dávok. Zákon bol schválený v Národnej rade Slovenskej republiky dňa 20. júna 2002 s účinnosťou od 1. januára 2003.

2.	Súčasný právny stav

Vypracovanie návrhu zákona o kapitalizačnom pilieri dôchodkového poistenia úzko súvisí a priamo nadväzuje na schválenie zákona o sociálnom poistení. Až na základe výslednej podoby tohto zákona je možné reálne kvantifikovať finančné náklady a celkové ekonomické vplyvy takej zásadnej zmeny v spôsobe financovania zabezpečenia v dôchodkovom veku, akou je prechod na zmiešané, priebežno-kapitalizačné financovanie povinnej časti dôchodkového systému. Podrobné poistno-matematické prepočty budú obsahom návrhu zákona o kapitalizačnom pilieri dôchodkového poistenia.

V súčasnosti platenie príspevkov na dôchodkového zabezpečenie upravuje zákon č. 274/1994 Z. z. o Sociálnej poisťovni v znení neskorších predpisov. Podľa § 13, odseku 1 tohto zákona sú príjmy Sociálnej poisťovne financované najmä odvodmi poistného na dôchodkové zabezpečenie. Platiteľmi poistného na dôchodkové zabezpečenie sú podľa § 14, odsek 2 zamestnanci, zamestnávatelia, samostatne zárobkovo činné osoby, spolupracujúce osoby, osoby zárobkovo činné v cudzine, osoby dobrovoľne pokračujúce v účasti na dôchodkovom zabezpečení, Národný úrad práce a štát.

Väzba medzi zaplateným poistným a priznaným dôchodkom je veľmi slabá a je výsledkom neprimeranej solidarity v existujúcom systéme dôchodkového zabezpečenia. Existujúci dôchodkový vzorec nezohľadňuje pri výpočte dôchodku jednotlivca značnú časť vymeriavacieho základu, z ktorého bolo zaplatené poistné na dôchodkové zabezpečenie a taktiež obmedzuje celkovú maximálnu výšku dôchodku. Výsledkom je stúpajúca nespokojnosť medzi platiteľmi poistného na dôchodkové zabezpečenie najmä medzi stredne a vyššie príjmovými skupinami obyvateľstva, ktorá vyúsťuje až do vnímania platenia týchto príspevkov ako účelovej „dane“. Uvedené dostatočne dokumentujú údaje uvádzane v prílohe č. 1.

Väčšiu časť deformácií odstraňuje nový zákon o sociálnom poistení, ten však nezmení fakt, že celý povinný dôchodkový systém je založený na jednozdrojovom priebežnom spôsobe financovania. Pri tomto spôsobe financovania dôchodkových nárokov sa uplatňuje princíp tzv. medzigeneračnej solidarity, keď aktívne prispievajúca generácia financuje dôchodkové dávky poproduktívnej generácii. Znamená to ustavičné prenášanie záväzkov dôchodkového systému do budúcnosti, keď na jednej strane vláda núti zákonnými predpismi aktívnu generáciu platiť poistné, na druhej strane jej za to sľubuje viac alebo menej adekvátnu náhradu niekedy v budúcnosti. Reálne teda existuje implicitný dôchodkový dlh, ktorý nie je zaznamenaný v účtovníctve verejných financií. Odkladaním nevyhnutných opatrení v dôchodkovom systéme tento dlh stále rastie a znamená hrozbu pre súčasnú strednú a mladú generáciu. 

Situáciu postupne zhoršuje aj demografický vývoj v Slovenskej republike, charakteristický znižujúcou sa pôrodnosťou a postupným predlžovaním strednej dĺžky života žien a mužov, čo ďalej zhoršuje finančnú stabilitu čisto priebežného spôsobu financovania dôchodkov. V priebežnom spôsobe financovania dôchodkov finančné zdroje zabezpečuje len výnos pracovnej sily, ktorý je zohľadnený vo výške objemu vyplatených mzdových prostriedkov a z nich odvedeného poistného.

Takto faktor demografie a nezamestnanosti významne ovplyvňuje základný parameter priebežne financovaného dôchodkového systému – pomer platiteľov poistného a poberateľov dávok, ktorý sa v podmienkach Slovenska vyvíja veľmi nepriaznivo. Predpokladá sa, že do roku 2040 klesne tento pomer na hodnotu 1,27 aj pri zvyšovaní dôchodkového veku na úroveň 63 rokov pre obe pohlavia, čo by znamenalo faktické zrútenie financovania dôchodkového systému.

To sú základné riziká dnešného dôchodkového systému, ktoré je žiaduce ďalej diverzifikovať tak, aby sa využil potenciál finančného a kapitálového trhu na zabezpečenie primeranej úrovne dôchodkových dávok, čo je jedným zo základných cieľov budovania kapitalizačného piliera v dôchodkovom poistení. 

II.	časť

Cieľ a predmet úpravy návrhu zákona o kapitalizačnom pilieri dôchodkového poistenia

Účelom dôchodkového systému je poskytnúť občanom v prípade vzniku  sociálnej udalosti primeranú úroveň dôchodkových dávok pri príspevkovom zaťažení nepresahujúcom dnešnú úroveň (prípadne nižšom) a zároveň zabezpečiť dlhodobú finančnú stabilitu dôchodkového systému. Jedným zo základných princípov akejkoľvek dôchodkovej reformy pri plnení tohto účelu musí byť zachovanie nadobudnutých nárokov, ktoré vznikli pred spustením reformy.

1.	Cieľ návrhu zákona

Zavedením prvku kapitalizácie do financovania dôchodkových nárokov sa sleduje niekoľko cieľov:

1.1	Diverzifikácia zdrojov financovania

Spoliehať sa pri financovaní dôchodkového poistenia len na priebežný spôsob financovania je z dlhodobého hľadiska neúnosne rizikové. Základnou filozofiou je diverzifikovať toto riziko prechodom na zmiešaný systém financovania práve cez vybudovanie II. kapitalizačného piliera dôchodkového poistenia.
 
Vznik kapitalizačného piliera bude znamenať zmenu jednozdrojovo priebežne financovaného dôchodkového systému na viaczdrojovo zmiešane financovaný dôchodkový systém. Výhody sú zrejmé vo vyváženosti jednotlivých komponentov rozložením rizika medzi trh práce (časť poistného plynúca do priebežného piliera) a kapitálový trh (časť poistného plynúca do kapitalizačného piliera). Dôchodkový systém tak bude môcť adekvátne reagovať na riziká trhu práce (demografický vývoj a vývoj nezamestnanosti), ktoré ovplyvňujú priebežný komponent a riziká kolísavosti výnosov kapitálového trhu ovplyvňujúce kapitalizačný komponent.

1.2	Využitie zdrojov z privatizácie

V súčasnosti prebiehajúci proces privatizácie ponúka neopakovateľnú možnosť prefinancovať väčšiu časť tzv. „transformačných nákladov“ prechodu na zmiešaný systém financovania dôchodkového systému. Vláda SR svojim uznesením č. 1021 zo dňa 6. decembra 2000 schválila použitie príjmov z privatizácie Slovenského plynárenského priemyslu vo výške 55 mld. Sk práve na tento účel. 

Na rokovaní dňa 20. februára 2002 vláda  prijala uznesenie č. 167, ktorým zmenila pôvodné  uznesenie č. 523 z 13. júna 2001 k návrhu spôsobu privatizácie      49 % podielu v spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel, a. s., Bratislava. Uvedeným uznesením sa rozhodlo, že sa finančné prostriedky vo výške výnosu z predaja 25 % podielu použijú na finančné zabezpečenie realizácie Koncepcie reformy sociálneho poistenia v Slovenskej republike, konkrétne na vytvorenie kapitalizačného piliera dôchodkového poistenia. Uvedené sa premietlo aj v schválenom zákone o sociálnom poistení, konkrétne v § 277, podľa ktorého príjmy Fondu národného majetku Slovenskej republiky z výnosu z predaja 49 % podielu spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel, a.s., Bratislava, ktoré sa získajú z jej privatizácie, vo výške výnosu z predaja 25 % podielu a úroky plynúce z týchto príjmov možno použiť len na zavedenie kapitalizačného piliera dôchodkového poistenia, ktorý upraví osobitný zákon.  Podľa konečných výsledkov tendra možno za celý balík 49 % akcií rátať s výnosom vo výške 2,7 mld. USD, čo reprezentuje pre naštartovanie dôchodkovej reformy zdroje vo výške  61, 716 mld. Sk.

Financovanie tejto systémovej zmeny práve prostredníctvom použitia prostriedkov z privatizácie zároveň umožňuje použiť zdroje privatizácie na krytie nákladov na dôchodkovú reformu v prospech strednej a staršej generácie, ktorá sa významne podieľala na vytváraní majetku, ktorý sa dnes privatizuje. Celková výška potrebných finančných zdrojov nevyhnutných na uskutočnenie reformy  závisí od parametrov zákona o sociálnom poistení v jeho výslednej podobe schválenej parlamentom, najmä od prijatej alternatívy úpravy dôchodkového veku a tiež vôle uplatňovať poistno-matematické princípy pri jeho ďalšom vylepšovaní. Je však potrebné zdôrazniť, že prostriedky z privatizácie určené na spustenie zmiešaného spôsobu financovania sa v žiadnom prípade nepoužijú na krytie deficitov priebežného piliera dôchodkového systému spôsobeného nastavením parametrov priebežného piliera (napr. dôchodkového veku). Predpoklady využitia privatizačných zdrojov uvádzame v údajoch poistno-matematického modelu v Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 

1.3	Obmedzenie významu dávkovo definovaného priebežného piliera v prospech príspevkovo definovaného kapitalizačného piliera

Presunom časti príspevkovej sadzby dnešného dávkovo definovaného priebežného piliera do novovytvoreného kapitalizačného sa zároveň zvýši podiel dôchodku, priznaného z príspevkovo definovaného kapitalizačného piliera, na celkovom dôchodku priemerného poistenca. V cieľovom stave by mal tvoriť až do    50 % celkového dôchodku priznaného z povinnej časti dôchodkového poistenia.

Časť výsledného dôchodku akumulujúceho sa na osobnom dôchodkovom účte zároveň bude prostredníctvom priameho vzťahu medzi odvedenými príspevkami a nadobudnutými nárokmi „tlačiť“ aj na dávkovo definovaný priebežný pilier smerom k jeho ďalšej racionalizácii a odstráneniu jeho prípadných deformácií. Vedenie obdobných osobných dôchodkových „účtov“ vo forme záznamov sa predpokladá aj v priebežnom pilieri. Cieľom je, aby sa každoročne zasielala poistencom informácia o výške zaplateného poistného v priebežnom pilieri spoločne s výpisom z účtu z kapitalizačného piliera. Tí by tak získali kompletný obraz o svojich dôchodkových nárokoch získaných za odvedené poistné do povinného systému dôchodkového poistenia. 

1.4	Odstránenie časti implicitného dôchodkového dlhu

Čisto priebežný systém financovania dôchodkov vytvára svojim charakterom určitú formu záväzku voči budúcim generáciám. Vyplýva zo sľubu vyplácať budúcim generáciám dôchodkové dávky v nadväznosti na poistné odvádzané do dôchodkového systému v súčasnosti bez adekvátneho vytvárania rezerv na budúce platby. 
Hoci sa vo svete vedú intenzívne diskusie o vplyve tohto záväzku na makroekonomickú stabilitu, jedným z cieľov dôchodkovej reformy je minimálne zastavenie rastu jeho hodnoty, v lepšom prípade jej zmenšenie na prijateľnú úroveň. Presun časti poistného na osobné dôchodkové účty v kapitalizačnom pilieri znamená adekvátne zníženie takéhoto budúceho záväzku dôchodkového systému voči poistencom.
 Financovanie tzv. „transformačných nákladov“ pri prechode na zmiešaný dôchodkový systém neznamená nič iné, len premenu časti implicitného dôchodkového dlhu na explicitný, jasne viditeľný, s potrebou financovania počas prechodného obdobia. Financovanie tohto procesu prostriedkami z privatizácie je najvýhodnejšie riešenie, keďže sa nevytvára dlh nový (ako by to bolo v prípade, ak by si na tento účel vzala vláda účelovú pôžičku).

1.5	Využitie predpokladaných vyšších výnosov kapitálového a finančného trhu na zvýšenie úrovne dôchodkových dávok alebo zníženie príspevkového zaťaženia

Ako sa už spomenulo v bode 1.1, vytvorenie kapitalizačného piliera presunie časť zodpovednosti za riešenie finančného zabezpečenia poproduktívnej generácie z výnosov trhu práce na výnosy kapitálového trhu. Čím vyššia je výnosnosť týchto investícií v dlhodobom horizonte v pomere k výnosnosti trhu práce (ktorého vývoj je určujúcim faktorom rastu prijatého poistného v čisto priebežnom dôchodkovom systéme), tým ľahšie je možné zabezpečiť vyššie výsledné dôchodkové dávky za predpokladu rovnakej príspevkovej sadzby, resp. rovnakú úroveň dávok pri znížení príspevkového zaťaženia. 

1.6	Zvýšenie povedomia a záujmu občanov o svoje finančné zabezpečenie v starobe

Jedným, aj keď určite nie jediným krokom k dosiahnutiu tohto cieľa bude presun časti súčasných príspevkov na dôchodkové zabezpečenie do kapitalizačného piliera.  Striktným uplatnením princípu zásluhovosti sa oslabí motivácia k vyhýbaniu sa platenia poistného. Pôsobením jasných poistných princípov v kapitalizačnom pilieri si občania uvedomia matematicko-finančné vzťahy pôsobiace v každom dôchodkovom systéme (priebežnom aj kapitalizačnom) a z tohto titulu sa očakáva pokles nespokojnosti časti obyvateľov s nevyhnutnými úpravami v I. priebežnom pilieri, spočívajúcej v neznalosti problematiky vyplývajúcej z jej zložitosti a komplexnosti.

2.	Predmet právnej úpravy

2.1	Osobný rozsah poistenia

Osobný rozsah poistenia sa navrhuje v zásade zhodný s osobným rozsahom dôchodkového poistenia financovaného priebežným spôsobom (zákon o sociálnom poistení). 

Vzhľadom na odlišnosti kapitalizačného financovania dôchodkového poistenia, bude však nevyhnutné zohľadniť odlišnosti vyplývajúce z osobitného právneho postavenia niektorých skupín osôb (napr. osoby, za ktoré je platiteľom poistného na dôchodkové poistenie v priebežnom systéme štát).

	Navrhuje sa, aby osoby vykonávajúce vymedzenú zárobkovú činnosť boli povinne zúčastnené na dôchodkovom poistení financovanom tak priebežným, ako aj kapitalizačným spôsobom. Výnimka z tejto zásady by sa mala uplatniť len pri zavedení kapitalizačného piliera a jej nevyhnutnosť je daná samotnou podstatou kapitalizácie. Z tohto dôvodu je potrebné stanoviť vekové obmedzenie pre účasť v zmiešanom systéme, a to maximálne do dovŕšenia veku 50 rokov, toto obmedzenie bude platiť len v okamihu štartu zmiešaného systému. Pri predpoklade, že priemerný vek odchodu do dôchodku v čase výplat prvých dávok z kapitalizačného piliera bude 60 rokov, stanovenie uvedeného vekového obmedzenia pre účasť v systéme vychádza zo zabezpečenia primeranej úrovne dávky, na ktorú je potrebné akumulovať prostriedky minimálne v rozsahu 10 rokov.

2.2	Vecný rozsah poistenia

	Vzhľadom na to, že kapitalizačný pilier sa navrhuje ako príspevkovo definovaný, osobitným problémom je rozhodnutie o druhoch vyplácaných dávok a ich vzťahu k dávkam vyplácaným z priebežného piliera. 
S určitosťou je možné povedať, že z  kapitalizačného piliera budú poskytované starobné dôchodky.

Prípadný rozsah poskytovania ostatných dávok dôchodkového poistenia (invalidné dôchodky, čiastočné invalidné dôchodky, vdovské, vdovecké a sirotské dôchodky), vzhľadom na skutočnosť, že sú nimi kryté sociálne udalosti, ktoré majú náhodný charakter, ako aj s ohľadom na špecifické podmienky vzniku nároku na tieto dávky, jeho trvanie v systéme priebežného financovania a vzájomný vzťah medzi dávkami financovanými zmiešaným spôsobom financovania sa stanoví v nadväznosti na schválené znenie zákona o sociálnom poistení po vykonaní podrobných poistno-matematických analýz.

Ďalším aspektom je, že kapitalizačný pilier bude postavený na poistnom princípe (nie na princípe sporenia), z čoho okrem iného vyplýva, že zostatok na osobnom dôchodkovom účte nebude predmetom dedenia, nakoľko nároky pozostalých budú riešené sústavou pozostalostných dávok z I. piliera.

2.3	Vymeriavací základ

	Vymeriavací základ bude totožný s definíciami vymeriavacieho základu pre určité skupiny osôb v zákone o sociálnom poistení. Musí byť v jednotnej výške pre poistné platené do I. a II. piliera. Taktiež zhodné musia byť definície minimálneho a maximálneho vymeriavacieho základu pre platenie poistného do I. a II. piliera.

2.4	Predpokladaná príspevková sadzba

Pri stanovení príspevkovej sadzby sa môže vychádzať z niekoľkých predpokladov. 

Prvým je znenie Koncepcie reformy sociálneho poistenia, kde sa predpokladá, že z celkovej príspevkovej sadzby na dôchodkovej poistenie budú plynúť 2/3 do I. piliera a 1/3 do II. piliera. Po prijatí riešenia, ktoré ráta s vyplácaním výlučne starobných dôchodkov z II. piliera, môžeme teda naplniť tento predpoklad nasledujúcim spôsobom:

Celková príspevková sadzba na dôchodkové zabezpečenie (ďalej len „DZ“) je v zmysle zákona č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov 28 % (starobné, invalidné a pozostalostné dôchodky). Z výdavkov na DZ v súčasnosti tvoria zhruba 2/3 výdavky na starobné dôchodky a 1/3 výdavky na invalidné a pozostalostné druhy dôchodkov. Z toho vyplýva predpokladaná príspevková sadzba (ak by sa platila na jednotlivé druhy dôchodkov osobitne) na starobné dôchodky v súčasnosti okolo 18-19 % a na zvyšné dôchodky zhruba 9-10 %. Pri rozdelení predpokladanej sadzby na starobné dôchodky (čiže horeuvedených 18-19 %) v pomere 2/3 do I. piliera a 1/3 do II. piliera sa teda dostávame k sadzbe zhruba 12 % do I. piliera a 6 % do II. piliera. Pri zachovaní súčasnej štruktúry výdavkov by teda do reformovaného I. piliera (ktorý kryje všetky dôchodky) malo plynúť asi 22 % (12 % + 10 %) súčasnej sadzby na DZ a do nového II. piliera (len starobné dôchodky) asi 6 %. Toto riešenie je ale neufinancovateľné dnešným zdrojovým krytím a možno ho vnímať len ako cieľový stav.
 
	Druhým možným spôsobom stanovenia príspevkovej sadzby je množstvo prostriedkov, ktoré sa vyčlenili na krytie deficitu I. piliera po zavedení zmiešaného spôsobu financovania. Vláda SR svojim uznesením č. 167 zo dňa 20. februára 2002 schválila na tento účel použitie príjmov z privatizácie SPP, a. s., vo výške výnosu z predaja 25 % podielu vo výške 61,716 mld. Sk.  Toto uznesenie sa premietlo aj do § 277 schváleného zákona o sociálnom poistení. Použitie tejto sumy vrátane úrokov v horizonte rokov 2004 – 2011 je uvedené v Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. Pri priemernom zhodnotení tesne nad hodnotu inflácie ročne by táto suma vystačila do roku 2010. Predpokladaná príspevková sadzba do II. piliera by potom predstavovala 3,7 % a to pri ďalšom postupnom zvyšovaní dôchodkového veku nad rámec zákona o sociálnom poistení až na úroveň 63 rokov pre mužov aj ženy. 

Považujeme však za nevyhnutné upozorniť na fakt, že z pohľadu finančnej rovnováhy prvého priebežného piliera je stanovenie výšky príspevkovej sadzby do kapitalizačného piliera bezpredmetné až do okamihu vyčerpania prostriedkov z privatizácie určených na dôchodkovú reformu vedených na špeciálnom účte v Národnej banke Slovenska, t.j. z účtu sa uvoľní na krytie deficitu prvého piliera presne toľko finančných prostriedkov, koľko bude postupne plynúť do novovzniknutého druhého piliera. Prechodné obdobie, na ktoré vystačia prostriedky z privatizácie, má slúžiť práve na to, aby sa počas neho dosiahla finančná rovnováha prvého piliera tak, aby po skončení prílevu privatizačných príjmov už nevykazoval deficity. Po schválení zákona o sociálnom poistení a v jeho rámci najmä parametrov sprísňovania podmienok nároku (najmä pokiaľ ide o harmonogram zvyšovania dôchodkového veku) je zrejmé, že prvý pilier nebude po roku 2010 finančne vyrovnaný a z tohto titulu je potrebné uvažovať o ďalšom sprísňovaní podmienok nároku v schválenom zákone o sociálnom poistení. Zároveň je zrejmé, že zvýšenie príspevkovej sadzby do druhého piliera bude viazané na zabezpečenie ďalších finančných prostriedkov na úhradu deficitov spôsobených budovaním druhého piliera.
Ďalej upozorňujeme na skutočnosť, že vážne zásahy do znenia zákona o sociálnom poistení spôsobené pozmeňovacími návrhmi poslancov prehlbujú deficity prvého piliera každoročne o hodnotu približne 0,5 –0,7 % HDP oproti návrhu zákona schváleného vládou Slovenskej republiky.
	
	Nehľadiac na definitívne určenie výšky príspevkovej sadzby do kapitalizačného piliera, zmení jeho odštartovanie konštrukciu výpočtu starobného dôchodku v zákone o sociálnom poistení takým spôsobom, že zníženie príspevkovej sadzby v priebežnom pilieri bude znamenať pomerné zníženie výšky starobného dôchodku vyplácaného z priebežného piliera.
2.5	Predpokladaná výnosnosť

Zámerom MPSVR SR je začleniť spravovanie dôchodkových aktív občanov Slovenskej republiky do moderného medzinárodného finančného sveta správy aktív. Pri predpoklade vysokého profesionálneho know-how je priemerná výnosnosť aktív na dnešných globalizovaných medzinárodných finančných trhoch odrazom rizikovosti, ktorú je ochotný investor podstúpiť a časového horizontu investície.
Zavádzať prvok kapitalizácie má význam vtedy, ak výnosnosť dôchodkových aktív je vyššia ako výnosnosť trhu práce (bližšie pozri časť 1.5). Existujúce empirické skúsenosti, ako aj relevantné štúdie poukazujú na dlhodobo vyššiu výnosnosť pri investovaní do akcií v porovnaní s dlhopismi alebo hotovosťou na účtoch. Toto zhodnotenie je však spojené s vyššou kolísavosťou výnosov. Správcovia dôchodkových aktív ako dlhodobí investori však môžu podstúpiť riziko kolísavosti výnosov, nakoľko investičný horizont ich klientov dosahuje niekoľko desiatok rokov. 
Z hľadiska dosiahnutia maximálneho predpokladaného výnosu pre poistencov kapitalizačného piliera MPSVR SR predpokladá správu aktív súkromnými správcami aktív na vysokej profesionálnej úrovni, dôsledné uplatnenie teórie portfólia a pružnej, ale bezpečnej investičnej stratégie a žiadne obmedzenia investovania v zahraničí. Po splnení týchto predpokladov je možné očakávať priemernú reálnu výnosovosť dôchodkových aktív na úrovni 3-4 % ročne.

2.6	Garancie

Čo sa týka garancií konečného zostatku na osobnom dôchodkovom účte v kapitalizačnom pilieri dôchodkového poistenia, musí sa vychádzať zo základnej axiómy: Kapitalizačný pilier je definovaný ako povinný a zároveň príspevkovo definovaný. 

To, že je povinný znamená z pohľadu poistenca, že je oprávnený požadovať, aby mu bola v konečnom dôsledku z kapitalizačného piliera vyplácaná dávka zo sumy rovnajúcej sa zaplatenému poistnému zhodnotenému aspoň o mieru inflácie.

To, že je príspevkovo definovaný však zároveň znamená, že konečný dôchodok je určený výlučne výškou zaplateného poistného počas obdobia platenia a jeho zhodnotením počas tejto doby.

Celkovou konštrukciou kapitalizačného piliera v oblasti inštitucionalizácie, regulácie, dozoru a stanovenia pravidiel investovania sa zabezpečí, aby bolo priemerné nominálne zhodnotenie príspevkov minimálne na úrovni inflácie, t. j. aby zostala zachovaná ich reálna úroveň. Takto bude naplnená požiadavka garancie zostatku na osobnom dôchodkovom účte do výšky istiny a inflácie, o ktorej hovorí Koncepcia reformy sociálneho poistenia.

2.6.1	Alternatíva A

Pri tejto alternatíve (pozri bližšie prílohy č. 12 až 14) je za administratívnu správu a výber správcov dôchodkových aktív zodpovedná Správa kapitalizačného piliera (ďalej len „SKP“), organizačná zložka Sociálnej poisťovne s jej najvyšším orgánom - Správnou radou. Investičný výbor, ako jeden z orgánov SKP, zložený zo zamestnancov s predpísanou, zákonom definovanou kvalifikáciou, je zodpovedný za vypracovanie celkovej investičnej stratégie, princípov a metodiky investovania a výber súkromných licencovaných správcov aktív. Garancia je teda v čo najlepšom legislatívnom ošetrení organizačnej štruktúry SKP, jej orgánov a procesu výberu súkromných správcov aktív. Hospodárenie SKP bude každoročne predmetom externého auditu nezávislým audítorom, SKP bude vypracovávať každoročne podrobné výročné správy o svojej činnosti a predkladať ich Národnej rade Slovenskej republiky ako aj verejnosti. Samotný proces správy aktív musí byť pod dohľadom tak kontrolných orgánov SKP, ako aj orgánu, ktorý vydal správcovi aktív licenciu na správu aktív (v prípade Slovenskej republiky je týmto orgánom Úrad pre finančný trh). Silnú kontrolnú úlohu bude mať aj depozitár. V tejto alternatíve je cieľom dosiahnuť, aby sa dosiahlo priemerné reálne zhodnotenie príspevkov po odpočítaní administratívnych nákladov a nákladov na správu minimálne na úrovni 3 % ročne.

2.6.2	Alternatíva B

Pri tejto alternatíve (pozri bližšie prílohy č. 15 až 17) sú za administratívnu správu a investovanie dôchodkových aktív zodpovedné špeciálne finančné inštitúcie – dôchodkové fondy. Poistenec si vyberá svoj dôchodkový fond. Fondy kumulujú funkciu administrátora kapitalizačného piliera, ako aj správcu dôchodkových aktív. Garancia v tomto prípade spočíva na bezchybnej kontrole externým subjektom, a to novovytvoreným kontrolným orgánom zameranom len na dozor nad dôchodkovými fondmi, ktorý musí byť adekvátne personálne a technicky pripravený pre túto činnosť. Taktiež bude potrebné vytvoriť garančný fond, ktorý bude financovaný z poplatkov jednotlivých fondov a bude slúžiť na zabezpečenie nárokov občanov garanciou solventnosti dôchodkových fondov. Silnú kontrolnú úlohu zohrá depozitár. Zhodnotenie príspevkov bude závisieť na výkonnosti jednotlivých dôchodkových fondov, v úvodných rokoch sa však po odrátaní administratívnych nákladov po skúsenostiach Maďarska (negatívne reálne zhodnotenie úhrnu príspevkov v období rokov 1998-2000 v priemere o 5,4 %) a Poľska (negatívne reálne zhodnotenie príspevkov v období rokov 1999-2001 od 3,5 do 13,8 % podľa jednotlivých fondov) nedá očakávať reálny výnos ani v podmienkach Slovenskej republiky.

2.7	Kontrola a dozor

2.7.1	Alternatíva A

V oblasti kontroly a dozoru bude cieľom pripravovaného zákona plne využiť existujúce kontrolné a dozorné orgány, ktoré už v súčasnosti pôsobia v oblasti kapitálového a finančného trhu (Úrad pre finančný trh ) ako aj orgány štátneho dozoru pôsobiace v sústave sociálneho poistenia (Ministerstvo financií a Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny) a tiež Najvyšší kontrolný úrad. Pri vypracúvaní návrhu zákona o kapitalizačnom pilieri sa v tejto oblasti bude vychádzať najmä zo zákona č. 385/1999 Z. z. o kolektívnom investovaní v znení neskorších predpisov a zo zákona č.96/2002 o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Správcovské spoločnosti, ktoré sa budú uchádzať o správu dôchodkových aktív, budú musieť splniť kritériá, ktoré budú nastavené prísnejšie, ako je definované v zákone o kolektívnom investovaní. Sprísnenia sa budú týkať najmä výšky základného imania, preukázania odborných predpokladov na správu aktív atď.

2.7.2	Alternatíva B

V oblasti kontroly a dozoru bude kontrolu vykonávať novovytvorený kontrolný orgán (napr. s názvom napr. „Úrad pre dozor nad dôchodkovými fondmi“), ktorý bude mať výhradnú právomoc v oblasti dozoru a kontroly jednotlivých dôchodkových fondov. Bude financovaný z poplatkov jednotlivých fondov. Bude udeľovať licencie dôchodkovým fondom na základe presne stanovených kritérií, stanovených prísnejšie, ako majú súčasné správcovské spoločnosti. Sprísnenia sa budú týkať najmä výšky základného imania, preukázania odborných predpokladov na správu aktív atď.

2.8	Inštitucionálne usporiadanie

V bodoch 2.8.1 až 2.8.7 sa stručne analyzujú skutočnosti súhrne uvedené v SWOT analýze v prílohe č. 8. Na základe týchto skutočnosti sa predkladá návrh štruktúry zákona upravujúceho kapitalizačný pilier, ktorý je uvedený v časti 3. 

Návrh legislatívneho zámeru na vypracovanie návrhu zákona o kapitalizačnom pilieri systému dôchodkového poistenia bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania a akceptované pripomienky boli zapracované do predkladaného materiálu. Vzájomne protichodné zásadné pripomienky uplatnené Ministerstvom financií SR a Ministerstvom hospodárstva SR, ktoré sa týkali inštitucionálneho usporiadania správy aktív v kapitalizačnom pilieri, boli riešené na rozporovom konaní na úrovni ministrov dňa 18. apríla 2002, kde bolo dohodnuté, že materiál bude predložený na rokovanie vlády SR v troch variantoch inštitucionálneho usporiadania kapitalizačného piliera dôchodkového poistenia. Okrem variantu uvedeného v znení  legislatívneho zámeru boli predložené schémy inštitucionálneho fungovania, kontrolného mechanizmu a finančných tokov kapitalizačného piliera  dôchodkového poistenia  v ďalších  dvoch  alternatívach označených ako alternatíva B (model navrhovaný Ministerstvom financií SR) a alternatíva C (model navrhovaný Ministerstvom hospodárstva SR) a C1ako možné funkčné kompromisné riešenie s návrhom Ministerstva hospodárstva SR.

Na rokovaní Hospodárskej rady vlády SR dňa 20. 6. 2002 sa dohodlo, že legislatívny zámer sa upraví tak, aby obsahoval ďalej už len dve alternatívy, alternatívu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (alternatíva A) a alternatívu Ministerstva hospodárstva SR (alternatíva C, v texte prepracovaného legislatívneho zámeru označená ako alternatíva B)
Tieto alternatívy navrhované Ministerstvom práce., sociálnych vecí a rodiny SR, ako aj Ministerstvom hospodárstva SR sú detailnejšie rozpracované v  texte materiálu v bodoch 2.6 až 2.8. Opis navrhovaného inštitucionálneho fungovania, kontrolného mechanizmu a finančných tokov kapitalizačného piliera dôchodkového poistenia znázorňujú schémy v prílohách č. 12 až 17. 

2.8.1.	Priame investovanie alebo dôchodkový fond správcu aktív

Jednou z možných alternatív v kapitalizačnom pilieri môže byť možnosť priameho investovania jednotlivca do vybraných aktív (akcie, dlhopisy a pod.) prostredníctvom osobných dôchodkových účtov. Je však niekoľko významných dôvodov, ktoré hovoria proti tomuto spôsobu zhodnocovania príspevkov:

1.	bežný jednotlivec má príliš málo vedomostí a informácii o dianí na finančných a kapitálových trhoch na to, aby mohol efektívne rozhodovať,
2.	jeho dôchodkový účet je príliš malý, aby stačil na vytvorenie portfólia cenných papierov, ktoré by diverzifikovalo riziko,
3.	pravdepodobnosť, že utrpí stratu, je výrazne vyššia, ako pravdepodobnosť realizácie zisku.

Z týchto dôvodov je zrejmé, že v kapitalizačnom pilieri prichádza do úvahy jedine investovanie (správa aktív) prostredníctvom profesionálnych finančných investorov (správcov aktív). 

2.8.2.	Správa aktív

Správa aktív kapitalizačného piliera sa môže vykonávať buď centralizovane prostredníctvom špeciálnej verejnoprávnej inštitúcie, fungujúcej však na komerčných princípoch alebo na decentralizovanej báze (viacero správcov aktív, prevažne súkromných). 

Teda správa aktív kapitalizačného piliera môže mať charakter verejný, čiže akulumované finančné aktíva investuje určená alebo novovytvorená verejná (verejnoprávna) agentúra alebo charakter súkromný, kde dôchodkové aktíva investuje väčší počet súkromných správcov aktív navzájom si konkurujúcich na finančnom trhu. 

Proti myšlienke výkonu tejto činnosti prvým spôsobom hovorí fakt, že by nedošlo k nevyhnutnému oddeleniu správy dôchodkových aktív za účelom dosiahnutia maximálneho zhodnotenia pre poistencov od vplyvov aktuálnej politickej moci, ktorá by mala záujem ovplyvňovať smerovanie dôchodkových investícií. Z tohto dôvodu je v podmienkach Slovenskej republiky nevyhnutné uvažovať v zásade len o správe aktív súkromnými správcami pôsobiacimi na trhu, kde sa bude môcť uplatniť princíp ponuky správy aktív na základe konkurenčných ponúk. Správcovia aktív budú musieť spĺňať direktívu EÚ č. 85/611/EEC v znení neskorších noviel.

2.8.3.	Výber správcu aktív

Pri spravovaní aktív súkromnými správcami sa výber správcov môže realizovať dvoma spôsobmi:

2.8.3.1.	Alternatíva A

Predpokladá výber správcov aktív orgánom na to ustanoveným (Investičný výbor), ktorý bude súčasťou inštitucionálneho usporiadania Správy kapitalizačného piliera, organizačnej jednotky Sociálnej poisťovne so samostatným účtovníctvom, a ktorý bude mať odborné predpoklady na výber najvýhodnejšej ponuky správy aktív z hľadiska najvyššej výhodnosti pre poistencov kapitalizačného piliera. Návrhom zákona bude ustanovené, že bude tvorený odborníkmi na jednotlivé druhy investovania s dlhodobou praxou z komerčnej sféry. Štatút Investičného výboru predpokladá jednoznačné oddelenie vplyvu politickej moci na aktíva dôchodkového fondu. Výnos sa rozdeľuje rovnakým percentom na všetky osobné dôchodkové účty poistencov kapitalizačného piliera podľa výšky ich zostatku. Výhodou tohto spôsobu sú výrazne nižšie administratívne náklady a odborné posúdenie ponúk na správu aktív, nevýhodou možnosť politického a iného ovplyvňovania členov Investičného výboru.

Primárnou úlohou Investičného výboru bude dojednávať podmienky správy aktív z pozície investora disponujúceho veľkým objemom aktív tak, aby svojou vyjednávacou silou dosiahol čo najväčšie úspory z rozsahu. Svoje návrhy predkladá na potvrdenie Správnej rade Sociálnej poisťovne s odôvodnením výberu ponuky toho-ktorého správcu aktív. Správna rada Sociálnej poisťovne bude mať právo veta, nebude však smieť zasahovať do vyjednávania Investičného výboru so správcami aktív, to bude v plnej kompetencii Investičného výboru. Po súhlase Správnej rady Sociálnej poisťovne budú výkonné orgány SKP poverené podpísať zmluvy o správe aktív s vybranými správcami aktív.

2.8.3.2.	Alternatíva B

Každý poistenec si svoj dôchodkový fond volí sám priamym kontaktom. Znamená väčšiu individuálnu voľbu a menšiu možnosť politického ovplyvňovania, avšak vyššie administratívne náklady z dôvodov nákladov na marketing a provízie agentom. Na osobné dôchodkové účty poistencov sa pripisuje individuálne zhodnotenie aktív podľa výkonu zvoleného dôchodkového fondu.

Po zhodnotení skúseností a prvých výsledkov zavedenia kapitalizačného piliera v susedných krajinách (Maďarsko, Poľsko) Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR predkladá v tomto legislatívnom návrhu alternatívu A.

2.8.4.	Vedenie a administrácia účtov

2.8.4.1.	Alternatíva A (centralizované vedenie účtov)

Vedením osobných dôchodkových účtov poistencov a komunikáciou s poistencom kapitalizačného piliera bude poverená jediná inštitúcia – SKP, aby sa v maximálnej možnej miere obmedzili náklady na tieto operácie. SKP zároveň bude viesť centrálny register poistencov a ich osobných dôchodkových účtov, pripisovať im priemerné zhodnotenie, registrovať vznik a zánik účasti a pod. 
Samostatné vedenie účtovníctva je nevyhnutné pre sledovanie nákladov SKP a prehľadnosť jej financovania, keďže bude financovaná určitým percentom zo zostatku osobného dôchodkového účtu každého poistenca (predbežne sa predpokladá úroveň 0,2 – 0,3 % ročne). Bude zabezpečovať vedenie účtov pre všetkých poistencov v jednotnej forme a koordinovať svoj centrálny register poistencov kapitalizačného piliera s registrom poistencov priebežného piliera, ktorý bude viesť Sociálna poisťovňa. 

2.8.4.2.	Alternatíva B (decentralizované vedenie účtov)

Vedenie osobných dôchodkových účtov poistencov a komunikáciu s poistencom kapitalizačného piliera si bude zabezpečovať každý dôchodkový fond osobitne. Bude potrebné zabezpečiť prenos údajov o poistencoch kapitalizačného piliera do Sociálnej poisťovne a ich koordináciu s údajmi poistencov priebežného piliera. Skúsenosti Slovenskej republiky  so systémom zdravotného poistenia ukazujú, že uvedené môže byť významný realizačný problém.

2.8.5.	Ekonomické riziko

Z tabuľky v prílohe č.8 je evidentné, že z hľadiska riadenia ekonomického rizika vyhovujú dve riešenia. Riešenie, kde si poistenec vyberá svoj dôchodkový podielový fond, spolu s centrálnou správou účtov prostredníctvom SKP (alternatíva č.2 v prílohe č.8) alebo riešenie, ktoré predstavuje vytvorenie Investičného výboru, spolu s centrálnou správou účtov prostredníctvom SKP (alternatíva č.6 v prílohe č.8). V prípade použitia techniky podielového listu (investovanie prostredníctvom správcu aktív) je riešené špecifické riziko cenného papiera a čiastočne aj špecifické riziko trhu.

2.8.6.	Politické riziko

2.8.6.1.	Alternatíva A

Politické riziko, s výnimkou defraudácie, vychádza nepriaznivejšie pri alternatíva A, kde sa počíta s vytvorením Investičného výboru, vzhľadom na možnú snahu politikov určitým spôsobom „usmerňovať“ alokáciu investícií alebo preferovať „určitú“ správcovskú spoločnosť. Z tohto dôvodu návrh zákona o kapitalizačnom pilieri bude musieť obsahovať takú legislatívnu úpravu, ktorá v maximálnej možnej miere vylúči tento vplyv a zabezpečí pre Investičný výbor možnosť rozhodovania o stratégii investovania a výbere správcu aktív politicky nezávisle a na vysokej odbornej úrovni. Samozrejmosťou bude musieť byť detailná úprava konfliktu záujmov a odmeňovanie porovnateľné so súkromným sektorom.

2.8.6.2.	Alternatíva B

Politické riziko je naopak nízke, ak o umiestnení svojich príspevkov jednotlivým dôchodkovým fondom v kapitalizačnom pilieri rozhoduje každý poistenec sám.

2.8.7.	Celkové náklady

	Hlavné druhy nákladov v kapitalizačnom pilieri sa dajú rozdeliť do dvoch oblasti: 1. kapitálové náklady (vybudovanie inštitucionálnej štruktúry), 2. bežné (prevádzkové) náklady, ktoré možno špecifikovať ako náklady na vedenie a administráciu osobných dôchodkových účtov, náklady na správu aktív a konečne, náklady na marketing (reklama, promočné akcie, provízie agentom a pod). 
Pri skúmaní celkových nákladov je potrebné poukázať na zásadný rozdiel medzi úhradou nákladov formou určitého poplatku z objemu poistného zaplateného v bežnom roku (% z prijatého poistného) a účtovaním poplatku zo stavu osobných účtov poistencov (% z objemu aktív). Bližšie porovnanie týchto dvoch spôsobov účtovania poplatkov sa nachádza v prílohe č. 9. Z tabuľky je zrejmé, že ekvivalentom administratívnych poplatkov účtovaných Sociálnou poisťovňou v priebežnom pilieri (3,5 % ročne z vybraného poistného) je po 40 rokoch platenia poistného v kapitalizačnom pilieri poplatok 0,15 % z objemu aktív ročne. Ekvivalentom administratívnych poplatkov účtovaných chilskými fondmi AFP v kapitalizačnom pilieri (15,6 % ročne z vybraného poistného) je po 40 rokoch platenia poistného poplatok 0,75 % z objemu aktív ročne. Oveľa častejšie pri kapitalizačných fondoch (či už dôchodkových alebo iných) je účtovanie poplatku ako určeného % z objemu aktív, ktoré motivuje správcu aktív na dosahovanie čo najvyšších výnosov, v ďalšom texte sa teda uvažuje len o tomto spôsobe financovania.

2.8.7.1	Alternatíva A

Kapitálové náklady: 
Táto alternatíva počíta s vytvorením Správy kapitalizačného piliera ako organizačnej zložky SP a s využitím synergických efektov vo vzťahu k prvému pilieru. Predpokladá sa, že by ju tvorilo niekoľko desiatok zamestnancov.  Ďalej ráta s využitím súčasných a budúcich správcov aktív, ktorí majú alebo budú mať licenciu udelenú Úradom pre finančný trh pre správu dôchodkových aktív, t.j. náklady vytvorenia správcov aktív z pohľadu kapitalizačného piliera sú nulové. V oblasti dozoru a kontroly sa počíta s využitím existujúcich, ale posilnených kapacít (ÚFT, MPSVR SR, MF, NKÚ), čo si vyžiada určité náklady. 

Bežné náklady: 
a.)	Náklady na vedenie a administráciu osobných dôchodkových účtov
Vedenie a administráciu osobných kapitálových účtov bude zabezpečovať Správa kapitalizačného piliera. Jej náklady sa odhadujú na približne 0,2- 0,3 % z objemu aktív na osobnom dôchodkovom účte poistenca ročne v horizonte 20 rokov. Alternatíva A je jednoznačne výhodnejšia oproti decentralizovanému modelu v nákladoch spojených s prechodom klienta medzi fondmi, ktoré zahŕňajú poplatky spojené s likvidáciou účtu a so založením nového účtu, ktoré v alternatíve A neexistujú. Ďalším významným zdrojom úspor je držanie nižšej úrovne likvidity, čoho dôsledkom je zvýšená výnosnosť aktív.

b.)	Náklady na správu aktív
Náklady na správu aktív budú závisieť od objemu aktív, ktorý bude prostredníctvom Správy kapitalizačného piliera zverený do správy súkromným správcovským spoločnostiam. Cena sa bude odvíjať od ponuky správy aktív, pričom Investičný výbor bude pôsobiť ako zákazník disponujúci značným objemom aktív, ktoré ponúka na správu a tým využívať úspory z rozsahu (investovanie veľkého balíka aktív). V prvých rokoch bude dominantné pasívne investovanie prostredníctvom indexových podielových fondov a do štátnych cenných papierov (ich podiel by však mal rýchlo klesať), vzhľadom na to sa nesmú uplatňovať obmedzenia na investície v zahraničí. Cieľom bude priblížiť sa k hranici nákladov na správu aktív na hranici 0,1- 0,2 % z objemu aktív ročne.

c.)	Marketingové náklady
Minimálne. 

Celkové náklady v alternatíve A sa odhadujú v prvých rokoch na úrovni 0,5 % z objemu aktív, postupne by mali klesať na úroveň 0,3 % z objemu aktív ročne.

2.8.7.2	Alternatíva B

Kapitálové náklady
Počíta sa s vytvorením nových inštitúcií, dôchodkových fondov, ktoré budú zabezpečovať tak vedenie a administráciu účtov, ako aj správu aktív. Ďalej sa počíta s vytvorením nového kontrolného úradu pre špecializovaný dozor nad dôchodkovými fondmi.

Bežné náklady: 
	a.) Náklady na vedenie a administráciu osobných dôchodkových účtov	
Poplatky za vedenie a administráciu osobných dôchodkových účtov bude účtovať každý dôchodkový fond samostatne. Budú ich ovplyvňovať náklady súvisiace s otvorením účtu, jeho vedením, prípadným zrušením účtu a prechodom do iného dôchodkového fondu.

	b.) Náklady na správu aktív
Náklady na správu aktív bude ovplyvňovať počet poistencov, ktorí budú poistencami jednotlivých dôchodkových fondov a z toho plynúci objem aktív, ktorým budú disponovať. Pri nezískaní dostatočného počtu klientov a aktív budú odkázané na fúzie so silnejšími subjektami.

	c.) Marketingové náklady
Marketingové náklady sú najvýznamnejšou zložkou nákladov. V Poľsku tvorili v roku 2000 viac než 50 % celkových nákladov.  V prílohe č. 11 je prehľad marketingových nákladov ako podielu na celkových nákladoch a ako % z objemu dôchodkových aktív v Chile v rokoch 1982 až 1998. Je zrejmé že marketingové náklady dosiahli 5,52 % z objemu aktív ročne v začiatkoch systému a následne sa stabilizovali na úrovni približne 0,5 % z objemu aktív ročne v posledných rokoch.

Celkové náklady sa v alternatíve B odhadujú v prvých rokoch na úrovni 10 % z objemu aktív ročne, v horizonte 40  rokov by postupne mali klesať na úroveň 0,75 % z objemu aktív ročne (pozri prílohu č. 9 a 11).

2.9	Zhrnutie

Rozhodujúcim kritériom pri tvorbe legislatívneho zámeru bola maximalizácia výnosu z pohľadu poistenca a bezpečnosť celkového riešenia.

Na strane výnosov: Pri globalizovaných finančných trhoch za predpokladu profesionálnej správy aktív je výnosnosť dôchodkových aktív určovaná mierou rizika a časovým horizontom. Legislatívny zámer predpokladá zapojenie spravovania dôchodkových aktív občanov Slovenskej republiky do medzinárodných finančných a kapitálových trhov.

Na strane nákladov: Celkový poplatok v rozsahu cca 1% z aktív ročne znižuje hodnotu konečného účtu pri výpočte dôchodku po 40 rokoch sporenia o viac než 20 % (pozri graf v prílohe č.10). Podľa štúdie britského systému súkromných dôchodkových fondov (čo by zodpovedalo alternatíve č. 3, príp. 4 tabuľky v prílohe č.8) majú marketingové náklady zhruba 30 % podiel, administratívne náklady na vyplácanie dôchodkov zhruba 30 % podiel, náklady prechodu z jedného fondu do druhého taktiež asi 30 % podiel a náklady na správu aktív len 10 % podiel na celkových poplatkoch. Rozhodujúci vplyv na zvýšenie konečného dôchodku má práve úspora marketingových poplatkov a poplatkov spojených so zmenou dôchodkového fondu.

Z uvedeného vyplýva, že elimináciou nákladov, ktoré nie sú priamo spojené so správou aktív, vedením účtov a vyplácaním dávok z kapitalizačného piliera, by sa dalo v ideálnom prípade ušetriť až 60 % celkových nákladov v porovnaní so systémom, kde tieto náklady reálne existujú. Pri celkových poplatkoch v tomto systéme napr. 1 % ročne z objemu aktív by teda zníženie poplatkov na 0,4 % z objemu aktív ročne znížilo konečný dôchodok po 40 rokoch platenia poistného len o cca 10 % v porovnaní s ideálnym stavom bez poplatkov.

3.	Štruktúra návrhu zákona

Na základe uvedeného bude návrh zákona o kapitalizačnom pilieri dôchodkového poistenia upravovať najmä tieto oblasti:

•	Úvodné ustanovenia
•	predmet úpravy zákona
•	definícia  základných pojmov
•	vymedzenie a účel kapitalizačného piliera 

•	Osobný rozsah kapitalizačného piliera
•	vznik a zánik účasti na kapitalizačnom pilieri 

•	Dávky kapitalizačného piliera
•	druhy dávok
•	spôsob výpočtu 
•	výplata anuít
•	valorizácia dávok
•	zdaňovanie dávok

•	Správa kapitalizačného piliera (len alternatíva A)
•	zriadenie a pôsobnosť SKP
•	právna forma (organizačná jednotka Sociálnej poisťovne)
•	orgány SKP
•	financovanie SKP
•	uzatváranie zmlúv so správcami aktív na návrh Investičného výboru, predovšetkým „zmluvy o správe aktív“ a „zmluvy o štruktúre poplatkov“

•	Výkon kapitalizačného piliera
•	centrálny register poistencov (len alternatíva A)
•	osobné účty poistencov
•	každoročné zverejňovanie informácií o správcoch aktív, o dosiahnutých celkových výsledkoch hospodárenia a zhodnotení aktív, o pripísanom zhodnotení na individuálne účty poistencov
•	presun príspevkov poistencov na základe návrhu „Investičného výboru“ vybraným správcom aktív (len alternatíva A)

•	Investičný výbor (len alternatíva A)
•	s hlavnou náplňou hodnotenie návrhov zmlúv so správcami aktív na základe najvýhodnejšej ponuky pre spravovanie dôchodkových aktív poistencov, členovia odborní nominanti z komerčnej sféry
•	zriadenie Investičného výboru
•	štatút Investičného výboru
•	úlohy
•	právomoci
•	odmeňovanie
•	konflikt záujmov
•	investičná politika
•	zodpovednosť a spôsob voľby

•	Správca aktív
•	správcovská spoločnosť, ktorá získa na základe zákonom ustanovených pravidiel licenciu
•	musí spĺňať organizačné, odborné a vecné predpoklady na správu aktív a nemôže vykonávať inú činnosť ako správu aktív
•	správca si za svoju činnosť účtuje poplatok vo výške stanoveného % z objemu spravovaných aktív
•	licenčný proces a orgány činné v ňom

•	Dôchodkový fond
•	zriadenie
•	štatút dôchodkového fondu
•	pravidlá investovania dôchodkového fondu
•	oddelenie majetku dôchodkového fondu od majetku správcu a majetku iných podielových fondov
•	charakteristika dôchodkového fondu ako portfólia cenných papierov
•	zriadiť ho môže každý správca aktív, ktorý splní stanovené podmienky
•	jeden správca aktív zriadi len jeden dôchodkového fondu

•	Garančný fond (len alternatíva B)
•	zriadenie
•	štatút garančného fondu
•	príjmy
•	účel

•	Depozitár (banka so sídlom v Slovenskej republike) 
•	pôsobnosť
•	práva a povinnosti

•	Kontrola a dozor 
•	Ministerstvo financií SR
•	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR
•	Úrad pre finančný trh
•	Najvyšší kontrolný úrad
•	nový „Úrad pre dozor nad dôchodkovými fondmi“ (len alternatíva B)

•	Záverečné ustanovenia