Návrh predbežného stanoviska SR
 k návrhom nariadení Európskej komisie 
k štrukturálnym fondom a Kohéznemu fondu

Európska komisia v súlade s Treťou správou o ekonomickej a sociálnej súdržnosti dňa 14. júla 2004 prijala 5 nových návrhov nariadení týkajúcich sa štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programovacie obdobie na roky 2007 – 2013.  Ide o nasledovné návrhy nariadení Európskej komisie, ku ktorým Slovenská republika zaujala nasledovnú pozíciu vo forme „predbežného stanoviska“:

1.  Návrh nariadenia Rady stanovujúci všeobecné ustanovenia týkajúce sa Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu (COM (2004) 492 final)  - nahradí nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999

a) prioritné pripomienky

SR pri aplikácii 4 % stropu preferuje flexibilnejší prístup k jeho uplatňovaniu a podporuje použitie aktuálnych makroekonomických údajov osobitne pre všetky členské štáty pri aplikácii 4 % stropu pre štrukturálne operácie (ide najmä o aktuálne výmenné kurzy a rast HDP)
Flexibilný prístup sa dá uplatniť nasledovnými spôsobmi:
-	vyňatie určitých výdavkových titulov z pravidla 4 % ako napr. teritoriálnej spolupráce, finančných prostriedkov na rozvoj vidieka, ktoré plnia funkciu súčasnej usmerňovacej sekcie EAGGF a výdavkov na rybolov,
-	zohľadnenie neustále sa meniacich výmenných kurzov, nepoužívanie jednotnej miery odhadovaného ekonomického rastu pre skupinu členských štátov, ale pre každý štát zvlášť (napr. pre EÚ 10 sa odhaduje na roky 2007 až 2013 priemerná miera ekonomického rastu na úrovni 4,1 %)
-	zohľadnenie dynamického vývoja absorbčných kapacít a iných mier spolufinancovania a
-	kombinácia uvedených alternatív.

Pravidlo ohraničenia ročných záväzkov na štrukturálne operácie 4 % z HDP načrtnuté v návrhu všeobecného nariadenia (čl. 23) pravdepodobne obmedzí možné príjmy 6 novým členským štátom, čo má dosah na spravodlivú intenzitu pomoci medzi menej prosperujúcimi členskými štátmi a prosperujúcimi členskými štátmi, resp. regiónmi. Keďže počas rokovaní k finančnej perspektíve na roky 2007 – 2013 sa nejavilo ako priechodné zrušenie 4 % pravidla, je reálnejšie podporovať flexibilnejší prístup k 4 % pravidlu, resp. k jednotlivým zložkám zahrnutým do tohto pravidla. K stanoveniu ohraničenia 4 % z HDP budú potrebné konzultácie s EK.

SR podporuje prístup k úrokom z predfinancovania v súlade s pravidlami ustanovenými platnými nariadeniami a rozhodnutiami pre štrukturálne fondy a Kohézny fond. SR podporuje pripočítanie vzniknutých úrokov k alokácii na operačný program
Podľa návrhu všeobecného nariadenia (čl. 82) úroky vzniknuté z predfinancovania sa majú zaradiť do operačných programov a odpočítať z verejných výdavkov deklarovaných v záverečnom výkaze výdavkov. Navrhovaný prístup by viedol k tomu, že vzniknuté úroky by z časti nahradili alokáciu pre príslušný členský štát. Ak sa nepodarí presadiť rovnakú klauzulu, ktorá sa uvádza v súčasnosti platných nariadeniach a rozhodnutiach, bude potrebné zmeniť články v časti 5 (finančný rámec) a to nasledovne: 
Alokácia =  navrhované zdroje – úroky generované z predfinancovania,
V tomto prípade by šlo o skryté financovanie štrukturálnych operácií príslušnými členskými štátmi, pričom tie členské štáty, kde je úroková miera vysoká, by pokrývali väčšie čiastky.

Pri uplatňovaní princípu proporcionality v oblasti kontroly SR podporuje zvýšenie hranice na uplatňovanie princípu proporcionality na nepresiahnutie úrovne 50% spolufinancovania Spoločenstvom a 350 mil. EUR príspevok z fondov
V súčasnosti sa princíp proporcionality v oblasti kontroly môže podľa čl. 73 ods. 1 vzťahovať na programy, pri ktorých úroveň spolufinancovania zo strany Spoločenstva nepresahuje 33% verejných výdavkov a objem financovania z fondov nepresahuje 250 mil. EUR. SR podporuje zvýšenie  týchto hraníc na 50% a 350 mil. Sk.

SR podporuje vo vzťahu k doplnkovosti uplatňovanie rovnakých pravidiel ako pre súčasné programovacie obdobie
V zmysle nového návrhu bude EK môcť uplatniť finančné opravy v prípade nedodržania doplnkovosti k 30. júnu 2016. Uvedené ustanovenie je príliš reštriktívne, neodôvodnene presahuje rámec pravidiel platných pre programovacie obdobie 2000 – 2006 a je v rozpore so zjednodušením procedúr prezentovaným Európskou komisiou.

SR dôrazne podporuje, aby zmeny operačných programov mohli byť realizované retroaktívne vo vzťahu k záväzkom (napr. najneskôr do konca roka n+1), a nie najneskôr do 30. 9. roku „n“, keď je možné len ťažko predvídať ďalší vývoj implementácie operačného programu, rešpektujúc pritom pravidlo n+2 
SR podporuje uvedený spôsob zmien z dôvodu omnoho efektívnejšieho a flexibilnejšieho využívania fondov.

SR podporuje, aby výdavky, ktoré boli vynaložené pred 1. 1. 2007 v rámci projektov Kohézneho fondu, boli uznané za oprávnené. Dôrazne nepodporujeme, aby sa na projekty KF vzťahoval konečný termín na výdavky 31. 12. 2015
Dôvodom je pomerne zložité a dlhodobé programovanie a realizácia veľkých infraštrukturálnych projektov Kohézneho fondu. Dôvodom požiadavky je to, aby v prípade Kohézneho fondu bol zachovaný princíp predfinancovania tak, ako je to ustanovené v súčasne platnom znení nariadenia pre Kohézny fond. Pokladáme za prirodzené, aby nové členské štáty EÚ mali túto možnosť predfinacovania, akú mali štáty EÚ 15. Bolo by nespravodlivé a aj diskriminujúce, keby nové členské štáty EÚ takú možnosť nemali (čl. 55 ods. 1).

SR vzhľadom na to, že výnimočné a riadne zdôvodnené prípady nie sú v návrhu bližšie špecifikované, podporuje, aby sa limit 80 % z celkových verejných výdavkov vzťahoval na všetky krajiny čerpajúce Kohézny fond 
Uvedený návrh súvisí aj s ustanovením čl. 51 ods. 3 písm. a), podľa ktorého platí horný limit 85 % z celkových verejných výdavkov na projekty Kohézneho fondu. 

SR nesúhlasí, aby sa výška príspevku až do výšky 85 % vzťahovala iba na regióny s geografickými obmedzeniami (odľahlé regióny a vzdialené grécke ostrovy) 
Je potrebné uviesť, že v rámci odľahlých regiónov len 4 francúzske nedosahujú úroveň 75 % HDP/obyv., ostatné túto hranicu jednoznačne prevyšujú. Navrhujeme zohľadniť najmä ekonomické kritériá (napr. pre najmenej rozvinuté regióny s HDP/obyv. nižším ako 40 % priemeru EÚ 25).

SR odporúča stanoviť minimálnu hranicu pre projekty Kohézneho fondu
V súčasnom programovacom období je stanovená minimálna hranica 10 mil. EUR pre projekty Kohézneho fondu. Navrhované nariadenie však neobsahuje ustanovenie o minimálnej výške projektov KF.

SR podporuje flexibilnejší prístup pri aplikovaní pravidla čerpania pre štrukturálne fondy n+2 
Keďže úprava pravidla na n+3 sa javí v tomto štádiu ako nerealizovateľná, pre lepšiu absorbciu pridelených prostriedkov by napomáhalo aspoň flexibilnejšie uplatňovanie pravidla n+2 (vyšší objem prostriedkov pri rovnakých rozpočtových obmedzeniach si bude vyžadovať dlhšie obdobie na ich využitie a bude vytvárať neprimerané tlaky na absorbčnú kapacitu SR najmä v prípade Kohézneho fondu). 

SR presadzuje, aby sa pravidlo n+2 v novom období 2007 – 2013 nevzťahovalo na Kohézny fond, keďže sa naň nevzťahuje ani v súčasnom období 2000 – 2006 
Pri veľkých infraštruktúrnych projektoch, kde je zdĺhavé obdobie prípravy, tendrovania a realizácie projektov, by to mohlo spôsobiť problémy pri vyčerpaní pridelených prostriedkov (čl. 92).

SR navrhuje posilniť podporu vonkajšej hranice EÚ 
Súčasný návrh nariadenia hovorí o podpore hranice, ktorá bola pred posledným rozšírením vonkajšou, čo však nie je zdôvodnené. Naopak, vonkajšie hranice by mali byť viac strážené ako v minulosti vzhľadom na väčšiu problematickosť štátov, s ktorými EÚ susedí od 1. 5. 2004 (čl. 52 ods. 1).

SR nepodporuje obmedzujúce pravidlo monofondových programov
SR nepovažuje za praktické, aby jednotlivé programy mohli byť financované len z jedného fondu, a to vzhľadom na to, že pokiaľ hovoríme o regionálnych operačných programoch, ich počet sa z daného dôvodu zdvojnásobí. Nevidíme v tom žiadnu výhodu ani zjednodušenie, ako to tvrdí EK (súčasné pravidlá umožňujú viacfondové programy). Uvedené obmedzenie prinesie administratívnu náročnosť - zdvojnásobuje sa počet ročných správ o implementácii, ročných správ o vykonaných kontrolách, prehlásení o ukončení programu a pod. Monofondové pravidlo má svoju výhodu len pri sektorových operačných programoch. SR bude podporovať zvýšenie horného limitu na cross-funding medzi ERDF a ESF na úroveň 15 %. 

SR nesúhlasí s požiadavkou zaradiť v rámci Národného strategického referenčného rámca (National Strategic Reference Framework) akciu zameranú na posilňovanie administratívnej efektivity len pre štáty spadajúce pod „Konvergenčný cieľ“
SR odporúča EK zvážiť rozšírenie možnosti realizácie opatrení na posilnenie administratívnej efektívnosti členského štátu aj do cieľa „regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“ a ponechať členskému štátu možnosť využiť túto možnosť aj v rámci tohto cieľa. Skutočnosť, že región spadá pod cieľ „regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“ automaticky nezaručuje dostatočnú a kvalitnú administratívu v regiónoch patriacich do tohto cieľa. Keďže sa predpokladá, že súčasťou aktivít na posilnenie administratívnej efektívnosti členského štátu bude aj zvyšovanie odbornej kvalifikácie administratívy je potrebné vnímať tento návrh aj v súlade s podporou celoživotného vzdelávania bez rozdielu úrovne ekonomicko-sociálnej vyspelosti regiónu.
Potreba špeciálne sa sústrediť na zvyšovanie efektivity administratívy by mala vychádzať z aktuálneho stavu administratívy v tom-ktorom štáte a nie z faktu, že ide o ekonomicky slabší členský štát EÚ.

b) odborné (technické) pripomienky

SR podporuje rozvoj dopravnej infraštruktúry a skvalitnenie systému dopravy
Z pohľadu SR je dôležité, aby bol kladený dôraz na rozvoj dopravnej infraštruktúry popri národných dopravných sieťach aj na rozvoj dopravných sietí na úrovni NUTS III, ktoré poskytujú väčší ekonomický potenciál pre rozvoj menej rozvinutých regiónov (spadajúcich pod Cieľ 1) ako aj na skvalitnenie systému dopravy. Za nevyhnutnú súčasť skvalitňovania systému dopravy SR považuje aj zabezpečenie adekvátnej bezpečnosti a podporu zložiek zabezpečujúcich ochranu života, zdravia, majetku a životného prostredia v prípade dopravných nehôd a iných havárií spojených s prepravou.

SR podporuje investície do TEN sietí a do rozvoja informačnej spoločnosti
SR podporuje investície najmä do TEN - T sietí a nadradených národných dopravných sietí zlepšujúcich prístup menej rozvinutých regiónov k TEN – T sieťam ako aj investície do rozvoja informačnej spoločnosti.

SR by uvítala objasnenie povinnosti pre Audit Authority a riadiaci orgán zahrnúť do ročnej kontrolnej správy a ročnej implementačnej správy vzniknuté nezrovnalosti
Z návrhu (čl. 61 ods. 1 e) a čl. 66 ods. 2 g) vyplýva pre Audit Authority a riadiaci orgán povinnosť zahrnúť do ročnej kontrolnej správy a ročnej implementačnej správy vzniknuté nezrovnalosti. V prípade, že sa myslia nezrovnalosti hlásené štvrťročne podľa súčasného nariadenia 1681/94, išlo by o zbytočnú duplicitu za predpokladu, že nariadenie 1681/94 bude naďalej platiť. V takom prípade je potrebné konštatovať, že uvedená povinnosť znamená neodôvodnenú administratívnu záťaž pre členský štát, čo je v rozpore s ideou zjednodušenia procedúr prezentovanou Európskou komisiou. 

SR by uvítala objasnenie, či prijatím navrhovaného všeobecného nariadenia prestáva platiť nariadenie Komisie (ES) č. 1681/94, resp. či navrhované nariadenie v daných ustanoveniach nahrádza nariadenie Komisie (ES) č. 1681/94 
V návrhu (čl. 66 ods. 2 písm. j) sa uvádza, že ročná implementačná správa musí obsahovať použitie spätne vyplatených prostriedkov, pričom táto povinnosť je rovnako stanovená štvrťročnou správou podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1681/94. Problém môže nastať, ak vzniknú realokácie počas roka a EK sa to dozvie až v rámci ročného hlásenia.

SR by uvítala upresnenie zo strany EK k niektorým skutočnostiam, ktoré boli z nového návrhu vypustené, resp. boli značne zostručnené
Uvedené sa týka najmä ustanovení, ktoré vznikli spojením článku 39 nariadenia 1260/1999 a článkov nariadenia 448/2001 (napr. nie je bližšie špecifikovaný uplatňovaný systém extrapolácie a paušálnej sadzby).

SR žiada vyjasniť, kto bude menovať sprostredkovateľské orgány, či to bude členský štát aj riadiaci orgán
SR žiada vyjasniť, kto bude menovať sprostredkovateľské orgány, nakoľko v „Presidency compromise on Title III (Programming)“ zo dňa 19. januára 2005 sa v čl. 41, ods. 1 uvádza „Členský štát alebo riadiaci orgán môžu poveriť riadením a implementáciou časti operačného programu jeden alebo viac sprostredkovateľských orgánov, menovaných (designated by) riadiacim orgánom“ a v „Presidency compromise on Title VI (Management, monitoring and control)“ zo dňa 26. januára 2005 v čl. 58, ods. 2 sa uvádza „Členský štát môže menovať (designate) jeden alebo viac sprostredkovateľských orgánov, ktorým môžu byť delegované niektoré alebo všetky úlohy Riadiaceho alebo Certifikačného orgánu.“

SR by uvítala objasnenie zo strany EK, kto bude monitorovať Národný strategický referenčný rámec (National Strategic Reference Framework)

SR považuje za potrebné definovať v návrhu nariadenia orgány, aktivity, skratky a zložky štrukturálnych operácií
Návrh zavádza pojmové definície niektorých termínov a orgánov, avšak tieto definície sa odvolávajú na iné orgány, ktoré nie sú v tomto návrhu definované. Vzhľadom na skutočnosť, že ide o všeobecné nariadenie Rady, ktoré vytvára rámec pre ďalšie nariadenia týkajúce sa jednotlivých fondov, odporúčame doplniť tento článok tak, aby v ňom boli definované jednotlivé orgány a súčasti štrukturálnych operácií a operácií KF. Keďže predložený návrh nariadenia má nahradiť nariadenie Rady (ES) č.1260/1999 z 21. júna 1999, neodporúčame vypustenie definície niektorých pojmov predtým definovaných (ako napr. programovanie, globálny grant, riadiaci a platobný orgán). Prikláňame sa k tomu, aby tieto pojmy boli naďalej definované na začiatku nariadenia (čl. 2).

SR odporúča vysvetliť, či flexibilita medzi komponentmi v rámci cieľa „3“ do výšky 10% vyžaduje súhlas EK a ako sa má tento presun uskutočniť
Návrh umožňujúci uvedený presun je za súčasnej formulácie nejednoznačný.

SR odporúča, aby ciele (Objectives) boli označované tak ako v súčasnom období 
Navrhujeme označovať ciele tak ako v súčasnom programovacom období, teda pod názvami Cieľ 1, Cieľ 2 a Cieľ 3, a to v záujme zjednodušenia prístupu a komunikácie, keďže navrhované názvy sú najmä z komunikačného hľadiska nepraktické.

SR odporúča v čl. 54 ods. 4 návrhu nahradiť riadiaci orgán za certifikačný orgán
Návrh upravuje špecifiká projektov generujúcich zisk. Návrh sa odvoláva na povinnosť riadiaceho orgánu deklarovať výdavky EK. Považujeme toto ustanovenie za chybné a domnievame sa, že vo vzťahu k EK deklaruje výdavky certifikačný orgán a nie riadiaci. 

SR odporúča jasne vyšpecifikovať a odlíšiť v texte termíny „control“ (v texte sa používa aj termín „checks“) a „audit“, čo sú v ponímaní slovenskej legislatívy harmonizovanej v súlade s legislatívou ES dva rôzne pojmy. SR taktiež odporúča zosúladiť nejednotnú terminológiu ohľadne termínov „control report & audit report“, control bodies & audit bodies“ a taktiež zosúladiť v súčasnosti platný termín „winding up declaration“ – v návrhu nariadenia sa používa „declaration of validity“ ako aj „statement of validity“ 
V návrhu sa v mnohých prípadoch uvedené pojmy miešajú, pričom nie je zrejmé, či ide o nesprávny preklad z francúzskeho jazyka.

SR odporúča, aby pravidlo obmedzujúce financovanie priority len z jedného fondu neplatilo pre ERDF a Kohézny fond 
V zmysle návrhu (čl. 53 ods. 3 písm. a) je financovanie každej priority obmedzené len z jedného fondu. 

SR odporúča, aby jednotlivé formuláre ako je výkaz výdavkov, certifikát, žiadosť o platbu a pod. boli zahrnuté do príloh nariadenia alebo aby boli v rámci implementačných pravidiel čo najskôr zverejnené

SR odporúča, aby EK objasnila, akým spôsobom sa po 1. 1. 2007 zjednotí systém súčasného projektového finančného riadenia KF s navrhovaným programovým finančným riadením

SR odporúča objasniť, aké horné limity výšky príspevku z ES budú platiť pre projekty v rámci operačných programov financovaných z Kohézneho fondu, realizované v rámci NUTS II s hodnotou HDP/obyv. nad 75 % priemeru EÚ  – 75 % alebo 50 % z celkových verejných výdavkov 
Rovnaká požiadavka sa vzťahuje aj na cieľ Európska teritoriálna spolupráca. Operačné programy v rámci tohto cieľa môžu rovnako zahrnovať regióny NUTS III, ktoré spadajú pod regióny s priemerom nad 75 % HDP/obyv.

SR odporúča objasniť či minimálna výška 25, resp. 50 mil. EUR pre veľké projekty  (tzv. „major projects“) sa vzťahuje na celkové oprávnené alebo celkové výdavky 
Z uvedeného návrhu ďalej jednoznačne nevyplýva, za akých podmienok a v ktorých prípadoch sa má členský štát rozhodnúť pre projekt Kohézneho fondu, resp. pre projekt ERDF vzhľadom na to, že v rámci spoločného operačného programu môžu oba fondy financovať obdobné aktivity. V súčasnom programovacom období je stanovená minimálna hranica 10 mil. EUR pre projekty Kohézneho fondu. Navrhované nariadenie však neobsahuje ustanovenie o minimálnej výške projektov KF, z ktorých sa môžu financovať projekty investičného charakteru (čl. 38). 

SR navrhuje, aby socio-ekonomické zmeny, na ktorých základe sa môže prehodnotiť operačný program priamo, súviseli s oblasťou, na ktorú je orientovaný operačný program 

SR zastáva názor, že členské štáty musia mať možnosť ovplyvniť zloženie výboru asistujúceho Komisii pri manažovaní ESF na základe toho, ako je v tej-ktorej krajine upravená účasť na sociálnom dialógu

SR požaduje explicitne vyjadriť podporu projektom zameraným na riešenie dlhodobej nezamestnanosti a explicitne vyjadriť podporu projektom zameraným na otázku cezhraničného spájania trhov práce. Obe požiadavky by mali byť zároveň podporené zvýšením prostriedkov pre tento typ projektov
Obe navrhované zmeny vyplývajú z potreby koncepčne riešiť problémy štrukturálnej nezamestnanosti.

SR nepodporuje používanie novej terminológie pre orgány ako aj dokumenty
Nahradenie súčasnej terminológie je pri vybudovaných a zabehnutých systémoch zbytočné vzhľadom na to, že vo väčšine prípadov ide o tie isté funkcie či dokumenty (napr. certifying authority, declaration of validity atď.).

SR nepodporuje navrhovanú procedúru pre vyjednávanie o záverečnom rozhodnutí o finančných opravách
Návrh uvádza, že najskôr EK ponúka členskému štátu dohodu na báze partnerstva. Následne ale stanovuje, že je to práve EK, ktorá vydá konečné rozhodnutie k finančným opravám v prípade, že nedošlo k dohode. Uvedené ustanovenie považujeme za nejednoznačné, a preto ho odporúčame doplniť v tom zmysle, že EK vydá konečné rozhodnutie k finančným opravám v spolupráci s členským štátom (čl. 101 ods. 3).

SR nepodporuje povinnosť členského štátu najneskoršie do 31. januára každého roka zaslať EK aktualizáciu predpovedí platieb na bežný rok a nasledujúci rok 
Podľa ročnej rozpočtovej procedúry ustanovenej v článku 32 Finančného nariadenia č. 1605/2002 pošle každý orgán ES v súlade s právnym aktom, na ktorého základe bol zriadený, každý rok do 1. apríla Komisii odhad svojich príjmov a výdavkov vrátane svojho organizačného poriadku a programu činnosti. SR by uvítala iný termín pre zaslanie aktualizácií platieb, a to aspoň do konca februára. Predpovede členských štátov majú slúžiť ako dôležitý podklad pre EK pri poskytovaní najnovších predpovedí pre EP a Radu, tak ako sa uvádza v článku 31 Návrhu medziinštitucionálnej dohody medzi EK, Radou a EP. V prípade, že tieto predpovede budú požadované od členských štátov vo vhodnom čase pred predložením predbežného návrhu rozpočtu Rade, boli by predpovede EK viac presné, čím by sa predišlo relatívne veľkým odchýlkam medzi predpoveďami a skutočnou realizáciou prostriedkov z fondov.

SR nesúhlasí s tým, aby boli vynechané niektoré oblasti, ku ktorým musí byť povinne konzultovaný Výbor pre ESF
SR má výhrady voči zúženiu oblastí, ku ktorým musí byť povinne konzultovaný Výbor pre ESF podľa čl. 147 ZES, najmä voči vynechaniu povinnej konzultácie v prípade určovania implementačných pravidiel pre poskytovanie pomoci z ESF.

c) dosahy novej legislatívy na SR

Legislatívny rámec

Nové nariadenie bude potrebné zapracovať v príslušných zákonoch a programových dokumentoch, v ktorých sa uvádza v súčasnosti platné nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999. Nariadenie sa netransponuje do národnej legislatívy.

Strategický rámec

SR musí v stanovenom termíne pripraviť stanovisko k návrhu dokumentu „Strategické zásady Únie pre kohéznu politiku“. Na základe schválenia tohto dokumentu v Rade EÚ, SR vypracuje Národný strategický referenčný rámec. V tejto súvislosti je potrebné zabezpečiť synergiu medzi kohéznou politikou EÚ a Lisabonskou agendou v podmienkach SR. 

Strategické zásady pre kohéznu politiku by mali byť podľa možností, podmienok v SR zohľadnené a zapracované aj do ďalších politík SR v rámci strategických a koncepčných dokumentov relevantných rezortov a regiónov NUTS III (programov hospodárskeho a sociálneho rozvoja samosprávnych krajov). Je potrebné sa na úrovni vlády SR dohodnúť na stratégii a prioritných témach.

Programovanie

V nadväznosti na schválenie Národného strategického referenčného rámca v EK sa vypracujú operačné programy k cieľom Konvergencia, Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť. V rámci cieľa Konvergencia sa vypracujú podľa Národného strategického referenčného rámca  jednotlivé sektorové a regionálne operačné programy.

Podľa očakávaného vývoja HDP/obyv. v parite kúpnej sily na roky 2004, 2005 a 2006 je predpoklad, že územie siedmich krajov bude spadať pod cieľ Konvergencia. Súčasný Bratislavský kraj bude spadať pod cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť.

Operačné programy Európska teritoriálna spolupráca majú byť tvorené na úrovni NUTS III. V podmienkach SR je predpoklad, že budú vytvorené štyri operačné programy: 
- 	Košický, Banskobystrický, Nitriansky, Trnavský a Bratislavský kraj pre CBC          
Slovensko - Maďarsko 
- 	Prešovský, Žilinský kraj pre Slovensko – Poľsko
- 	Žilinský, Trenčiansky, Trnavský kraj pre Slovensko - Česká republika 
- 	Bratislavský, Trnavský kraj pre Slovensko – Rakúsko

Transnacionálna spolupráca a spolupráca pri tvorbe sietí a výmenu informácií bude súčasťou regionálnych operačných programov alebo súčasťou Operačného programu Európska teritoriálna spolupráca.
 
Jednotlivé Programy hospodárskeho a sociálneho rozvoja samosprávnych krajov a obcí budú zohľadňovať vyššie uvedené tri úrovne programovania.

Je potrebné v rámci Národného strategického referenčného rámca alebo v rámci budúcich regionálnych operačných programov riešiť otázku miest – „urban areas“ ako aj otázky aliancií medzi mestami a vidiekom.

Koordinácia

Národný strategický referenčný rámec bude obsahovať mechanizmus pre zabezpečenie koordinácie medzi operačnými programami a fondmi. 

Je potrebné zabezpečiť koordináciu na jednej strane medzi operačnými programami k cieľom Konvergencia, Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť a Európska teritoriálna spolupráca a na druhej strane nástrojom pre rozvoj vidieka.

Ústredným orgánom štátnej správy pre regionálny rozvoj je Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR a podľa zákona č. 351/2004 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja koordinuje uvedené aktivity.

Riadenie OP

V prípade, že sa rozhodne o jednom alebo viacerých regionálnych operačných programoch (ROP) v rámci cieľa Konvergencia, bude potrebné rozhodnúť o spôsobe riadenia operačných programov (OP). O konkrétnej podobe rozhodne vláda SR pri schvaľovaní Národného strategického referenčného rámca. 

Finančné riadenie

Vo vzťahu k finančnému riadeniu budú potrebné rozhodnutia k určeniu príslušných orgánov pre operačné programy. 
V tejto súvislosti bude potrebné určenie certifikačného orgánu zodpovedného za certifikáciu výdavkov Európskej komisii a orgánu zodpovedného za prijímanie platieb z EK. V súčasnosti tieto funkcie vykonáva platobný orgán na Ministerstve financií SR. 
Rovnako bude potrebné určenie orgánov zodpovedných za prevod prostriedkov EÚ konečným prijímateľom. Pre súčasné programové obdobie túto funkciu zabezpečujú platobné jednotky a sprostredkovateľské orgány pod platobným orgánom na príslušných ministerstvách zodpovedných za implementáciu fondov EÚ.
Dôležitým rozhodnutím bude aj určenie tzv. Audit Authority, orgánu zodpovedného o. i. za zabezpečenie vzorkovej kontroly, systémového auditu, predkladanie ročných kontrolných správ, prehlásenie o ukončení pomoci. V súčasnom programovom období zodpovedá za zabezpečenie vzorkovej kontroly sekcia systému verejnej vnútornej finančnej kontroly Ministerstva financií SR a za vystavenie prehlásenia o ukončení pomoci Najvyšší kontrolný úrad SR. 
V súvislosti s uistením sa o správnosti riadiacich a kontrolných systémov bude potrebné aj určenie tzv. Compliance Assessment Body, orgánu zodpovedného za hodnotenie týchto systémov a vypracovanie správy, ktorá sa prikladá k opisu systémov predkladanému EK do 3 mesiacov od rozhodnutia.
V oblasti finančného riadenia dochádza k niekoľkým zmenám oproti súčasnému obdobiu. Vo vzťahu k doplnkovosti bude oproti terajšiemu programovému obdobiu potrebné overenie len pre cieľ 1. V súčasnosti sa overovala doplnkovosť aj pre ciele 2 a 3. 
Platby z Európskej komisie budú stanovené podľa pomeru na prioritu k celkovým oprávneným verejným výdavkom. V súčasnosti sa platby prevádzajú na úrovni opatrení pre štrukturálne fondy a projektov pre Kohézny fond k celkovým oprávneným výdavkom. Uvedená zmena súvisí so stanovením maximálnej miery pomoci z ES k celkovým oprávneným verejným výdavkom. 
V oblasti Kohézneho fondu dochádza k zmene z projektovo orientovaného fondu na programovo orientovaný - stáva sa súčasťou programových dokumentov a bude spadať pod pravidlo n+2. V súčasnosti sa jednotlivé projekty Kohézneho fondu schvaľujú Európskou komisiou samostatne mimo programových dokumentov a nevzťahuje sa na ne pravidlo n+2. Keďže oprávnené obdobie pre výdavky na projekty je obmedzené do konca roka 2015, bude potrebné tzv. veľké projekty predložiť Európskej komisii na začiatku programového obdobia. Zavedenie pravidla n+2 pre Kohézny fond znižuje flexibilitu realizácie projektov Kohézneho fondu. 
Vo vzťahu k pravidlu n+2 je však oproti súčasnému obdobiu umožnená vyššia flexibilita pre schémy štátnej pomoci a tzv. veľké projekty ERDF v prípade ich neskoršieho schválenia Európskou komisiou. V takom prípade sa upravia ročné rozpočtové záväzky na operačný program o rozdiel medzi finančným plánom schémy štátnej pomoci, resp. veľkého projektu v čase predloženia na EK a finančným plánom schémy štátnej pomoci, resp. veľkého projektu v čase schválenia Európskou komisiou. Uvedené pravidlo sa týka aj veľkých projektov Kohézneho fondu.

Hodnotenie

Väčší dôraz bude kladený na výkonnosť a kvalitu. Efektívnosť kohéznej politiky by mala byť zlepšená založením ročných dialógov s EÚ inštitúciami na základe ročnej správy EK, v ktorej sa odrazí pokrok národných a regionálnych programov. Systém hodnotenia ex ante, on-going a ex post zostávajú dôležitou zárukou sledovania kvality programov. 

Inštitucionálne a administratívne kapacity

V prípade, že vláda SR sa pri schvaľovaní Národného strategického referenčného rámca Slovenskej republiky rozhodne pre decentralizované centrá v rámci jednotlivých NUTS, bude potrebné čo najrýchlejšie začať budovať inštitucionálnu a administratívnu kapacitu vo vybraných centrách v rámci NUTS II.

2. Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja (COM (2004) 495 final) 
- nahradí v súčasnosti platné nariadenie EP a Rady (ES) č. 1783/1999 

a) prioritné pripomienky

SR podporuje, aby pri projektoch financovaných z ERDF bola DPH oprávneným výdavkom
V návrhu, v ktorom sa stanovujú pravidlá oprávnenosti výdavkov sa uvádza prístup, podľa ktorého DPH nie je oprávneným výdavkom. DPH je oprávneným výdavkom v súčasnom programovacom období a EK taktiež počíta s DPH, ako oprávneným výdavkom aj na nové programovacie obdobie pre projekty financované z ESF. Zdôrazňujeme, že na základe súčasného návrhu nariadenia by boli diskriminované najmä obce, ktoré by nemali nárok na vrátenie DPH. Tento prístup sa nepriaznivo dotýka konečných prijímateľov, ktorí nie sú platiteľmi DPH, pretože nová regulácia pre nich znamená výrazné zníženie výšky pomoci z ERDF. Týka sa to predovšetkým štátnej správy, miestnej samosprávy (obcí, miest, VÚC, ktoré nie sú zo zákona platiteľmi DPH pri výkone svojej hlavnej činnosti), ale aj niektorých malých, príp. stredných podnikov. U všetkých uvedených konečných prijímateľov hrozí, že nebudú mať dostatok finančných prostriedkov na zabezpečenie zvýšeného podielu spolufinancovania projektov z vlastných zdrojov a nebudú sa môcť v dostatočnej miere zapojiť do procesu čerpania podpory z ERDF, (v niektorých z nich sa navyše prejaví aj kumulatívny efekt so zvýšenými požiadavkami na spolufinancovanie projektov KF, kde sa taktiež navrhuje nepovažovať DPH za oprávnený výdavok). 
Zaradenie DPH ako oprávneného nákladu výrazne zvyšuje mieru implementácie štrukturálnych fondov zapojením subjektov, ktoré nie sú platiteľmi DPH. Plynulé čerpanie štrukturálnych fondov je predovšetkým záujmom tých krajín, ktoré by mali v novej finančnej perspektíve na roky 2007 – 2013 získať finančnú podporu blízko úrovne 4 % z HDP (ide o alokáciu). Ak by bola DPH oprávneným výdavkom, tak by sa znížil tlak na rozpočty verejných financií členských štátov, keďže by nebolo potrebné vyčlenenie dodatočných prostriedkov na pokrytie DPH z verejných rozpočtov. Verejné rozpočty by pokrývali DPH iba za svoju časť (čl. 7 a).

SR preferuje rozšíriť oblasť pôsobnosti ERDF aj na podporu bývania a oblasť cestovného ruchu v rámci cieľa Konvergencia 
Tento typ výdavkov je opodstatnený v prípade, že je podpora bývania jasne prepojená na strategický cieľ programu, ako napríklad v prípade mobility za prácou alebo budovania ubytovacích kapacít v rámci rozvoja cestovného ruchu. Navrhujeme, aby tieto výdavky boli oprávnené pod podmienkou, že budú úzko späté so špecifickými cieľmi programu (čl. 7 d).

SR navrhuje podporu oblastí s prirodzeným handicapom a  podporu odľahlých oblastí prepojiť s princípom podpory endogénne stimulovaného ekonomického rastu
Oba tieto typy oblastí sú v prípade závislosti od externej pomoci zraniteľnejšie ako iné regióny (čl. 10 – 11).

SR zastáva názor, že ERDF by sa vo svojich cieľoch nemalo zameriavať len na podporu ekonomického rastu v súlade s potrebami životného prostredia, ale aj na podporu endogénne stimulovaného ekonomického rastu
Prostriedky z ERDF by nemali podporovať závislosť regiónov na externej pomoci, ale naopak, mala by sa stimulovať ich sebestačnosť (Čl. 2). Podpora endogénne stimulovaného ekonomického rastu je v súlade so snahou vytvoriť z vidieka atraktívne miesto na život a v súlade so snahou o rozvoj vidieka podporovaním oblastí s vyššou pridanou hodnotou. 

SR navrhuje, aby sa podpora ERDF viac sústredila na zlepšenie kvantity a kvality všetkých stupňov vzdelávania (najmä initial learning) a na zlepšenie kvantity a kvality vedy a výskumu, najmä v oblasti infraštruktúry a to hlavne na národnej úrovni. Zároveň žiadame, aby možnosť podpory vzdelávania a vedy bola aj pre regióny spadajúce pod druhý cieľ “Regional competitiveness and employment” .
Ide o oblasti, ktoré sú kľúčové pre zlepšenie konkurencieschopnosti nových členských štátov. Vzhľadom na finančnú náročnosť týchto investícií je tu priestor pre značnú pridanú hodnotu financovania z úrovne EÚ (čl. 4).

SR navrhuje za jednu z priorít v podpore ERDF aj oblasť ochrany a obnovy kultúrnych a technických pamiatok ako súčasti európskeho kultúrneho dedičstva.

b) odborné (technické) pripomienky

SR by uvítala zo strany EK vysvetlenie, ako budú alokované finančné zdroje a ako by mal fungovať mechanizmus interregionálnej spolupráce v rámci OP a medzi členskými krajinami

SR by uvítala zo strany EK upresnenie, ako sa aktivity, ktoré sa dnes realizujú v rámci INTERREG III C, budú aplikovať v ďalšom období

c) dosahy novej legislatívy na SR

Legislatívny rámec

Nové nariadenie bude potrebné zapracovať v príslušných zákonoch a programových dokumentoch, v ktorých sa uvádza v súčasnosti platné nariadenie Rady (ES) č. 1783/1999. Nariadenie sa netransponuje do národnej legislatívy.

Strategický rámec

V rámci cieľa Konvergencia, podporovaného z ERDF výrazný akcent dáva toto nariadenie na podporu výskumu, technologického rozvoja, informačnej spoločnosti. Z hľadiska využitia potenciálu rozvoja týchto aktivít mimo Bratislavský kraj bude potrebné urobiť v spolupráci so SAV, univerzitami, VÚC, MŠ SR a MH SR  analýzu a tiež stratégiu ako ďalej postupovať v danej oblasti. Uvedené sa bude týkať aj prípravy regionálnych inovačných stratégií. 

SR musí vybudovať určitú kapacitu, resp. získať znalosti zo súčasnej Iniciatívy ES URBAN, pretože ERDF bude podporovať špeciálne aj problémy týkajúce sa miest SR. 

V rámci cieľa Európska teritoriálna spolupráca ERDF bude podporovať rozvoj cezhraničnej spolupráce prostredníctvom spoločných stratégií pre udržateľný teritoriálny rozvoj. Znamená to, že slovenské regióny na úrovni NUTS III  spolu so susednými cezhraničnými regiónmi vypracujú spoločné stratégie. Operačné programy začlenené pod Európsku teritoriálnu spoluprácu pre cieľ CBC budú vytvorené pre každú hranicu alebo skupinu hraníc. Konkrétne OP SR/Rakúsko, OP SR/ Maďarsko, OP SR/ Česká republika a OP SR / Poľsko. Vzhľadom na to, že zapojenie súkromného sektora v rámci CBC PHARE prakticky neexistovalo, bude potrebné preskúmať možnosti a určiť pravidlá na posilnenie účasti súkromného sektoru na CBC. OP v rámci nadnárodnej spolupráce sa bude tvoriť aj za účasti SR v rámci kooperujúceho územia s Maďarskom, Nemeckom (Bavorskom), Rakúskom, Českom a hraničiacimi nečlenskými krajinami. Programy sietí sa týkajú územia celej EÚ. Konkrétne jednotlivé ROP v SR v rámci svojej štruktúry budú mať zahrnutú časť týkajúcu sa interregionálnej spolupráce. 
  
Z obsahového hľadiska bude orientácia na rozvoj SME, cestovného ruchu, kultúry a cezhraničného obchodu. Nový aspekt bude v tom, že v rámci tvorenia spoločných stratégií medzi susednými krajinami môžu byť tvorené štruktúry pre oblasť zdravia vrátane spolupráce záchranných zložiek a vzdelávania. Nadnárodná spolupráca je výrazne posilnená v rámci tohto obdobia. Na to, aby sa SR mohla plnohodnotne zapojiť, je potrebné na národnej úrovni posilniť organizačné zabezpečenie. Za oblasť nadnárodnej spolupráce je v súčasnom období zodpovedné MŽP SR. 

3. Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde (COM(2004) 493 final) - nahradí v súčasnosti platné nariadenie EP a Rady (ES) č. 1784/1999 

a) prioritné pripomienky

SR nesúhlasí s povinnosťou pre „Konvergenčné krajiny“ vyčleniť 2 % z prostriedkov ESF na budovanie kapacity (capacity building) a na spoločné aktivity so sociálnymi partnermi 
Ide tu jednak o diskrimináciu chudobnejších členských štátov, keď sa táto povinnosť vzťahuje len na „konvergenčné krajiny“. Zároveň ide o predmanažovanie prostriedkov z ESF bez ohľadu na to, či konkrétny členský štát má alebo nemá potrebu budovať takéto administratívne kapacity (čl. 5 ods. 3).

SR žiada dať viac dôrazu na podporu riešenia dlhodobej nezamestnanosti a cezhraničnej integrácie trhov práce a na podporu vzdelávania v rámci vymedzenia oblasti podpory ESF 
Ide totiž o kľúčové oblasti politiky zamestnanosti SR a iných členských štátov (čl. 3 a).

SR navrhuje pre krajiny benefitujúce z Kohézneho fondu rozšíriť podporu v oblastiach odbornej prípravy a vzdelávania, celoživotného vzdelávania a rozvoja ľudských zdrojov v oblasti výskumu a vývoja vrátane postgraduálneho vzdelávania, aj na cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť
Vzdelávanie je celoštátna politika a nie je možné ju robiť regionálne. Náš návrh je v súlade s filozofiou Európskej Komisie, podľa ktorej by vzdelanie nemalo byť podporované vo vyspelých krajinách EÚ, ale jeho podpora by mala byť limitovaná na chudobnejšie členské štáty.

SR navrhuje podporovať geografickú a profesijnú mobilitu v najviac zaostávajúcich regiónoch 
V súlade so zmluvou o EÚ /Amsterdamské znenie/ čl. 146 SR navrhuje podporovať geografickú a profesijnú mobilitu v najviac zaostávajúcich regiónoch s tým, aby sa zvýšila zamestnanosť a životná úroveň obyvateľstva týchto regiónov.

SR navrhuje, aby odpisy pre software a hardware boli vyňaté z výdavkov, ktoré nespadajú pod oprávnené výdavky
Zahrnutie odpisov pre software a hardware do oprávnených nákladov bude v súlade s podporou aktivít patriacich pod ESF (rozvoj ľudských zdrojov). Takisto bude v súlade s cieľmi SR podporovať rozvoj vzdelanostnej ekonomiky.

SR žiada, aby Transnárodná spolupráca netvorila špecifickú programovú os (prioritu), ale aby to bola horizontálna priorita, o ktorej zaradení ako opatrenia, resp. podopatrenia sa bude rozhodovať na úrovni členského štátu 
Transnárodný  aspekt  má  zmysel  v  rámci jednotlivých operačných programov, kde vytvára pridanú hodnotu toho, že sú isté aktivity financované z prostriedkov EÚ a nielen z národných prostriedkov.

b) odborné (technické) pripomienky

SR navrhuje aby financovanie z ESF v oblastiach spadajúcich pod ERDF mohlo dosiahnuť maximálnu výšku 15 % z celkových nákladov
Zvýšenie možnosti cross-fundingu z 10 % na 15 % zabezpečí vyššiu úroveň kapitálových výdavkov, ktoré sú potrebné v oblastiach reformy odbornej prípravy a vzdelávania ako aj rozvoja ľudských zdrojov. Finančné posilnenie týchto oblastí povedie k skvalitneniu procesov a bude mať pozitívny dopad na zamestnateľnosť.

SR žiada doplniť medzi úlohy ESF podporu flexibility pracovnej sily 
SR žiada doplniť medzi úlohy ESF v čl. 2 ods. 1 podporu flexibility pracovnej sily, aby sa tým zdôraznila oprávnenosť aktivít v oblasti rozvoja ľudských zdrojov a vzdelávania.

c) dosahy novej legislatívy na SR

Legislatívny rámec

Nové nariadenie bude potrebné zapracovať v príslušných zákonoch a programových dokumentoch, v ktorých sa uvádza v súčasnosti platné nariadenie Rady (ES) č. 1784/1999. Nariadenie sa netransponuje do národnej legislatívy.

Strategický rámec

V podmienkach SR budeme presadzovať využitie fondu ESF aj na podporu zvýšenia geografickej mobility, najmä v najzaostalejších a najviac vzdialených regiónoch a mikroregiónoch. Pri využívaní ESF bude snaha o maximálne zohľadnenie regionálnych aspektov a špecifík jednotlivých regiónov SR. Sociálny a demografický vývoj v SR na roky 2006 až 2013 ukazuje na výraznú potrebu riešenia problémov obyvateľstva vidieka SR nielen v regiónoch východného a stredného Slovenska, ale aj v ostatných častiach Slovenska.

4.  Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje Kohézny fond (COM(2004) 494 final) 
- nahradí od 1. 1. 2007 v súčasnosti platné nariadenie Rady (ES) č. 1164/94   

a) prioritné pripomienky

SR podporuje, aby pri projektoch financovaných z Kohézneho fondu bola DPH oprávneným výdavkom
V návrhu (čl. 3), v ktorom sa stanovujú pravidlá oprávnenosti výdavkov, sa uvádza prístup, podľa ktorého DPH nie je oprávneným výdavkom. DPH je oprávneným výdavkom v súčasnom programovacom období a EK taktiež počíta s DPH ako oprávneným výdavkom aj na nové programovacie obdobie pre projekty financované z ESF. Zdôrazňujeme, že na základe súčasného návrhu nariadenia by boli diskriminované najmä obce, ktoré by nemali nárok na vrátenie DPH. Tento prístup sa nepriaznivo dotýka konečných prijímateľov, ktorí nie sú platiteľmi DPH, pretože nová regulácia pre nich znamená výrazné zníženie výšky pomoci z KF. Týka sa to predovšetkým VÚC, ktoré rovnako ako obce a mestá nie sú zo zákona platiteľmi DPH pri výkone svojej hlavnej činnosti, a teda hrozí, že nebudú mať dostatok finančných prostriedkov na zabezpečenie zvýšeného podielu spolufinancovania projektov KF z vlastných zdrojov a nebudú sa môcť v dostatočnej miere zapojiť do procesu čerpania podpory z KF. Navyše sa prejaví aj kumulatívny efekt so zvýšenými požiadavkami na spolufinancovanie projektov štrukturálnych fondov z vlastných zdrojov, keďže aj v prípade týchto projektov sa navrhuje nepovažovať DPH za oprávnený výdavok.   
Zaradenie DPH ako oprávneného nákladu výrazne zvyšuje mieru implementácie Kohézneho fondu zapojením subjektov, ktoré nie sú platiteľmi DPH. Plynulé čerpanie Kohézneho fondu je predovšetkým záujmom tých krajín, ktoré by mali v novej finančnej perspektíve na roky 2007 – 2013 získať finančnú podporu blízko úrovne 4 % z HDP (ide o alokáciu). Ak by bola DPH oprávneným výdavkom, tak by sa znížil tlak na rozpočty verejných financií členských štátov, keďže by nebolo potrebné vyčlenenie dodatočných prostriedkov na pokrytie DPH z verejných rozpočtov. Verejné rozpočty by pokrývali DPH iba za svoju časť.

SR podporuje rovnomerné rozdelenie pomoci z Kohézneho fondu medzi jeho jednotlivé oblasti zásahu (čl. 2 návrhu nariadenia ustanovujúceho Kohézny fond, pozmenený o kompromisný návrh Holandska ako predsedajúcej krajiny)

b) odborné (technické) pripomienky

SR by uvítala zo strany EK upresnenie týkajúce sa charakteru programovania 3. piliera Kohézneho fondu (počet prioritných oblastí, spôsob vypracovania operačného programu atď.)

SR by uvítala zo strany EK objasnenie metódy spoločného programovania ERDF a KF

c) dosahy novej legislatívy na SR

Legislatívny rámec

Nové nariadenie bude potrebné zapracovať v príslušných zákonoch a programových dokumentoch, v ktorých sa uvádza v súčasnosti platné nariadenie Rady (ES) č. 1164/94. Nariadenie sa netransponuje do národnej legislatívy.

Strategický rámec
-	politické: pokračovanie uplatňovania kohéznej politiky v rámci EÚ a v rámci jednotlivých regiónov krajín oprávnených čerpať prostriedky z Kohézneho fondu;
-	technologické: žiadne (realizácia projektov sa uskutočňuje už teraz v súlade s medzinárodnými normami)
-	environmentálne: žiadne (príprava a realizácia infraštruktúrnych projektov sa, podobne ako v prípade projektov ISPA, ako aj projektov zo štrukturálnych fondov uskutočňuje v súlade so zákonom o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, ktorý je plne kompatibilný s nariadeniami EÚ);
-	príležitosti a riziká pre SR: SR je už v súčasnosti krajinou Kohézneho fondu, pri plánovanom rozšírení možných oblastí intervencií sa rozšíri možnosť prípravy ďalších projektov pre Kohézny fond, rizikom je nevyhnutnosť dodržiavať podmienky ekonomickej konvergencie, v opačnom prípade dôjde ku kráteniu, resp. zrušeniu pomoci;
-	silné a slabé stránky: spolufinancovaním projektov z Kohézneho fondu bude dochádzať k odbremeneniu štátneho rozpočtu najmä pri budovaní kľúčovej dopravnej infraštruktúry SR; 
-	dopad na štátny rozpočet: získanie podielu spolufinancovania z Kohézneho fondu odbremení štátny rozpočet pri budovaní kľúčovej dopravnej infraštruktúry SR.

5.  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zakladá Európske zoskupenie pre cezhraničnú spoluprácu (EGCC) – nové nariadenie (COM(2004) 496 final)

a) prioritné pripomienky

SR podporuje vytvorenie jednotného európskeho právneho nástroja pre cezhraničnú spoluprácu 
Slovenská republika podporuje vytvorenie jednotného európskeho právneho nástroja pre cezhraničnú, interteritoriálnu a transnacionálnu spoluprácu medzi členskými (a nečlenskými) štátmi Európskej únie formou „európskeho zoskupenia“ s možnosťou rozvíjať strategickú spoluprácu v európskom priestore pri manažovaní a implementácii programov Európskej únie najmä prostredníctvom štrukturálnych fondov. Pomocou tohto nástroja by došlo k zredukovaniu problémov v manažmente a implementácii programov v oblasti cezhraničnej spolupráce.

SR odporúča, aby sa združenia riadili právom toho členského štátu, na ktorého území bude mať EGCC sídlo
Nesúhlasíme s ustanovením, aby bolo aplikované právo jedného z dotknutých členských štátov, pretože toto by mohlo byť v rozpore s právnym poriadkom členského štátu (§ 4 ods. 5). 

SR nesúhlasí s tým, aby štatút obsahoval návrh nezávislej organizácie finančnej kontroly a externého auditu
Štatút nemôže obsahovať návrh nezávislej organizácie finančnej kontroly a externého auditu tak, ako je to uvedené v návrhu, pretože štatút sa schvaľuje ešte pred vyvíjaním činnosti danej právnickej osoby. Štatút by však mal obsahovať ustanovenie, že združenie bude povinné vyhotoviť výročnú správu v určenej lehote, ktorá musí byť overená nezávislým audítorom. Audit by mal byť vykonávaný v súlade s § 4 ods. 5 podľa právnych predpisov členského štátu, na ktorého území má EGCC sídlo (§ 5 písm. i).

b) odborné (technické) pripomienky

SR považuje za potrebné definovať význam pojmov
V návrhu nariadenia je potrebné definovať význam pojmov: „regionálne orgány“ (regional authorities), „miestne orgány“ (local authorities), „miestne verejné orgány“ (local public bodies) a „verejný orgán“ (public authority).

SR navrhuje pre EGCC minimálne nasledovné orgány (§ 6 ods. 2)
- najvyšší orgán zložený zo všetkých členov (valné zhromaždenie),
- výkonný orgán (rada),
- štatutárny orgán (predseda),
- kontrolný orgán (revízny orgán, dozorná rada).

SR odporúča jednotlivé aktivity a členstvo v orgánoch konkretizovať 
Upozorňujeme, že slová „akákoľvek iná aktivita“ sú nepresné. Ak by sa takáto aktivita mala týkať obchodnej činnosti, právnická osoba by ju mohla vykonávať len doplnkovo ako vedľajšiu činnosť na podporu hlavnej činnosti združenia. Odporúčame, aby členstvo v orgánoch bolo špecifikované, napr. podľa počtu obyvateľov (§ 3 ods. 3).

c) dosahy novej legislatívy na SR

Legislatívny rámec

Nové nariadenie bude potrebné zapracovať v príslušných zákonoch a programových dokumentoch. Nariadenie sa netransponuje do národnej legislatívy.

Strategický rámec
Rozhodujúci účastníci v rámci tvorby zoskupení budú v podmienkach SR najmä VÚC, pohraničné mestá a obce. Bude potrebné stanoviť úlohu existujúcich euroregiónov v SR, ktoré sú už tretí rok podporované zo štátneho rozpočtu. Očakávame, že tvorba zoskupení bude na jednotlivých hraniciach intenzívna. Ide najmä o maďarsko-slovenskú hranicu a česko-slovenskú hranicu.