Zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
a vplyvov na zamestnanosť

1.	Zhodnotenie finančných vplyvov

 Kvantifikácia odhadu dopadu na zdroje zdravotných poisťovní vo vzťahu k očakávanému nárastu rozsahu úhrad za zdravotnú starostlivosť v zdravotníckom zariadení v členskom štáte poskytnutú zárobkovo činnej osobe povinne zdravotne poistenej v Slovenskej republike a členovi jej rodiny, ktoré majú trvalý pobyt v  členskom štáte, si vyžaduje údaje o počte zárobkovo činných osôb v Slovenskej republike s trvalým pobytom v členskom štáte.

V súčasnosti nie je možné urobiť kvalifikovaný odhad počtu osôb z členských štátov, ktoré budú vykonávať zárobkovú činnosť v Slovenskej republike, a členov ich rodín do budúcnosti. Bude závisieť od počtu osôb s trvalým pobytom v niektorom členskom štáte, ktorých zdravotné poistenie sa bude vykonávať podľa zákona  o zdravotnom poistení, a od počtu ich nezaopatrených detí, ak nebudú poistené vo svojom ”domovskom” štáte (spravidla sa však budú zdržiavať na území členského štátu, v ktorom majú trvalý pobyt). 

	Z jediných dostupných údajov referátu medzinárodnej mobility práce Národného úradu práce bol počet osôb z členských štátov zamestnaných na pracovné povolenie v Slovenskej republike k 31. decembru 2000 nasledujúci:
Grécko			3
Portugalsko		7
Španielsko		48
Taliansko		56
Francúzsko		82
Luxembursko		0
Írsko			11
Anglicko		150
Belgicko		31
Holandsko		30
Nemecko                     304
Dánsko		6
Rakúsko  		98
Švédsko 		16
Fínsko			2
Spolu			844  osôb
				
Odhad počtu týchto osôb  však bude možné zreálniť až po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie.

Kvantifikácia dopadu na zdroje zdravotných poisťovní vo vzťahu k povinnosti uhrádzať náklady za nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť v zdravotníckom zariadení v členskom štáte poskytnutú poistencom s trvalým pobytom v Slovenskej republike v skutočnej výške, si vyžaduje údaje o počte poistencov Slovenskej republiky, ktorí navštívia členské štáty.  Ide však len o dočasný dopad na zdroje zdravotných poisťovní, pretože poistenec má povinnosť uhradiť rozdiel medzi skutočnými nákladmi v členskom štáte a nákladmi obdobnej zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike sám, ak si nerozšíri svoje doplnkové poistenie aj na úhradu týchto skutočných nákladov.

Počty osôb s trvalým pobytom v Slovenskej republike, ktoré sa v súčasnosti pohybujú smerom do členských štátov, nie je možné určiť na základe údajov ani oficiálnej štátnej štatistiky, ani údajov Ministerstva vnútra Slovenskej republiky po zavedení bezvízového styku s členskými štátmi. Vzhľadom na úplnú absenciu údajov o počte týchto osôb po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie aj náklady na zdravotnú starostlivosť poskytnutú osobám s trvalým pobytom v Slovenskej republike je možné vyjadriť iba v absolútnom aktuálnom finančnom objeme bez kvalifikovaných prognóz na obdobie po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie. Celkový objem finančných prostriedkov vydaných za zdravotnú starostlivosť poskytnutú v cudzine poistencom Slovenskej republiky činil v roku 2000 145 912 tisíc Sk z prostriedkov zdravotných poisťovní; v tejto sume sú však zahrnuté aj náklady zdravotnej starostlivosti, s poskytnutím ktorej vyslovila súhlas príslušná zdravotná poisťovňa, a teda sa nejedná o nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť. Z prostriedkov komerčných poisťovní to bolo 110 488 tis. Sk (cca 9 tis. Sk na jedného poistenca) a celkom cca 250 000 tisíc Sk. Tieto náklady by pri vykonávaní doplnkového poistenia predstavovali súčasný objem finančných zdrojov potrebných na krytie nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú v cudzine osobám s  trvalým pobytom v Slovenskej republike. Pre ilustráciu v roku 2000 v Slovenskej republike zo 708 780 osôb, ktoré si pripoistili liečebné náklady v komerčných poisťovniach, čerpalo poistné plnenie liečebných nákladov 1,74 % osôb, t. j. 12 371 osôb v celkovom objeme 110 488 tis. Sk. 
 
Z hľadiska vývoja turistiky našich poistencov do členských štátov po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie sa nepredpokladá významný nárast počtu turistov do členských štátov, a teda aktuálne údaje o výške nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť našim poistencom v členských štátoch sa odhadujú na 250-300 mil. Sk ročne.
	
Predložený návrh zákona má dopad na verejné zdroje systému zdravotného poistenia spočívajúce v nákladoch na zriadenie Kancelárie zdravotných poisťovní, ktorá sa bude priebežne pripravovať na plnenie úloh ustanovených týmto zákonom a na ktoré sa musia naskladať zdravotné poisťovne. Zriaďovacie náklady kancelárie spolu s prevádzkovými nákladmi (príspevok na činnosti spoločného záujmu) predstavujú cca 200 miliónov Sk, na ktorých sa budú od účinnosti zákona do 31. decembra 2002 podieľať zdravotné poisťovne v závislosti od podielu každej zdravotnej poisťovne na počte poistencov v centrálnom registri poistencov. Kvantifikácia personálnych zdrojov sa odhaduje v súčasnosti na cca 63 zamestnancov a potreba finančných zdrojov kancelárie a jej ročné prevádzkové náklady na 40 miliónov Sk. V prípade, že sa nezmení percento nákladov na správu zdravotnej poisťovne, prevádzka kancelárie by zaťažila disponibilné zdroje systému povinného zdravotného poistenia určené na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe povinného zdravotného poistenia ročne cca 40  miliónmi Sk. Je potrebné tieto náklady vykryť z nákladov na správu zdravotnej poisťovne v rozmedzí od 2 % do 2,5 % z  prostriedkov na správu zdravotnej poisťovne, ktoré podľa zákona predstavujú  najviac 4 % z príjmov. 

Odhad dopadu predloženého návrhu zákona na verejné zdroje systému nezamestnanosti. bude predstavovať výška platby Národného úradu práce za nezamestnaného poistenca poberajúceho podporu v nezamestnanosti, ktorú určí zákon o štátnom rozpočte. Teda dopad na rozpočet Národného úradu práce bude každoročne taký, ako bude ustanovená výška poistného na zdravotné poistenie platená Národným úradom práce zákonom o štátnom rozpočte. V súčasnosti je aktuálny zákon o štátnom rozpočte na r. 2002 , ktorý činí 625 mil. Sk na zdravotné poistenie z prostriedkov Národného úradu práce.

2.	Zhodnotenie ekonomických vplyvov 

Predložený návrh zákona pri zmene maximálneho vymeriavacieho základu z 32 000 Sk na 34 440 Sk (sedemnásobok minimálnej mzdy) a minimálneho vymeriavacieho základu z 3000 Sk na 4920 Sk bude predstavovať dopad na štátny rozpočet ako aj na rozpočty zdravotných poisťovní. Pozitívny bude dopad na rozpočty zdravotných poisťovní cca 908 miliónov Sk ročne a negatívny bude dopad na štátny rozpočet v dôsledku poklesu príjmov štátneho rozpočtu z dane z príjmov (zníženie základu dane z príjmov odpočítaním vyššej sumy poistného na zdravotné poistenie), a to o cca –192,368 miliónov  Sk ročne. Z toho zvýšenie maximálneho vymeriavacieho základu predstavuje cca – 137,856 miliónov Sk a zvýšenie minimálneho vymeriavacieho základu predstavuje cca – 54,512 miliónov Sk ročne (vzhľadom na trend ročného rastu minimálnej mzdy cca o 2 % treba uvažovať pri nezmenených podmienkach v nasledujúcich rokoch s 2 % nárastom tohto finančného objemu, ktorý predstavuje nároky na štátny rozpočet).

Ďalší dopad na štátny rozpočet bude predstavovať zvýšená platba na zdravotné poistenie, ktorú platia štátne rozpočtové a príspevkové organizácie z objemu miezd svojich zamestnancov (10 % podľa predloženého návrhu  zákona), a to cca – 209,181 miliónov Sk ročne. Celkový dopad na štátny rozpočet z dôvodu zmien maximálneho a minimálneho vymeriavacieho základu  na zdravotné poistenie činí cca – 401,550 miliónov Sk ročne.

Dopad na podnikateľskú sféru v dôsledku zvýšenia objemu odvodov zvýšením minimálneho a maximálneho vymeriavacieho základu bude predstavovať ročne cca – 444,510 miliónov Sk a dopad na občana ako platiteľa poistného cca – 254,213 miliónov Sk ročne. 

Dopad predloženého návrhu zákona na štátny rozpočet z hľadiska platby poistného, ktoré platí štát, bude závisieť od výšky platby, ktorú  každoročne ustanoví zákon o štátnom rozpočte. V súčasnosti podľa zákona o štátnom rozpočte na r. 2002 činí 15 238 miliónov Sk.

Ďalším dopadom by podľa návrhu zákona bol objem 462 miliónov Sk ročne, ktorý by predstavoval platbu poistného štátom za osoby dočasne práceneschopné v čase trvania zárobkovej činnosti. Pri priemernej 5 % práceneschopnosti ekonomicky aktívnych osôb v Slovenskej republike bude predstavovať ročný dopad na zdroje štátneho rozpočtu  cca 462 miliónov Sk pri úrovni poistného na zdravotné poistenie vo výške súčasnej platby štátu (385 Sk/mesiac/poistenec) za osoby poberajúce peňažné dávky nemocenského poistenia (zabezpečenia) nahrádzajúce mzdu. O tento objem finančných prostriedkov sa zvýšia zdroje povinného zdravotného poistenia (verejné zdroje), nakoľko dosiaľ nebola ustanovená povinnosť platiť poistné na zdravotné poistenie po dobu, po ktorú boli osoby uznané za dočasne práceneschopné v čase trvania zárobkovej činnosti. 
		
Z porovnania návrhu platby poistného na zdravotné poistenie plateného štátom za novovymedzený okruh osôb so súčasnou právnou úpravou vyplýva, že štát už nebude platiteľom poistného na zdravotné poistenie za utečencov (465 x 385x12 = +2 148 300 Sk ročne) pri súčasných nákladoch za zdravotnú starostlivosť poskytnutú týmto osobám – očakávaná skutočnosť k 31. decembru 2001 predstavuje cca -2 546 040 Sk, ktoré sa budú uhrádzať z rozpočtovej kapitoly Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky s nárokmi na štátny rozpočet cca 2,5 milióna Sk ročne. Štát nebude taktiež platiteľom poistného na zdravotné poistenie za zahraničných študentov študujúcich v Slovenskej republike na základe medzinárodných zmlúv a zahraničných študentov, ktorým bolo priznané postavenie zahraničného Slováka (723 x 385x12 = +3 340 260 Sk ročne) pri súčasných nákladoch na zdravotnú starostlivosť poskytnutú týmto osobám, ktoré sa budú taktiež uhrádzať z rozpočtovej kapitoly Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, pričom priemerné mesačné náklady na poistenca predstavujú cca 744 Sk ( dopad cca723x744x12= - 6 454 944 Sk ročne). Štát ďalej nebude platiteľom poistného na zdravotné poistenie za osoby, ktoré vykonávajú pracovnú činnosť pre cirkevné, rehoľné a charitatívne spoločenstvo  a nemajú z tejto alebo z inej činnosti príjem (740 x 385x12 = +3 418 800 Sk ročne). Tieto osoby, ak majú podľa daňových predpisov nepeňažné príjmy, sú súčasťou základu dane, ktorý sa považuje aj za vymeriavací základ; ak takýto príjem nemajú, nemožno ich považovať za osoby, ktoré sú povinne zdravotne poistené podľa tohto zákona, pretože nespĺňajú podmienku trvalého pobytu na území Slovenskej republiky.

Prezentácia zabezpečenia rovnováhy zdrojov a potrieb systému zdravotného poistenia na rok 2002 je v tabuľkovej prílohe.

3.	Zhodnotenie environmentálnych vplyvov

Predložený návrh zákona nepredpokladá žiadny environmentálny dopad.  

4.	Zhodnotenie vplyvov na zamestnanosť

Predložený návrh zákona  počíta s prechodným nepatrným nárastom pracovných síl v roku 2002 vo Všeobecnej zdravotnej poisťovni, ktorá bude vykonávať úlohu styčného orgánu vo vzťahu k príslušným inštitúciám členských štátov, avšak len za predpokladu, že bude ratifikovaná medzinárodná zmluva o sociálnom zabezpečení medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou, prípadne medzinárodná zmluva o sociálnom zabezpečení medzi Slovenskou republikou a Luxemburským veľkovojvodstvom, pri vykonávaní ktorých bude Všeobecná zdravotná poisťovňa plniť v roku 2002 úlohu styčného orgánu.  Úhrada nákladov z prostriedkov doplnkového poistenia a následné vymáhanie rozdielu (§ 67 ods. 6) za nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencovi počas prechodného pobytu v Rakúskej republike prichádza však do úvahy až od vstupu do Európskej únie. 

Návrh zákona bude mať dopad na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest cca 63 zamestnancov novozriadenej Kancelárie zdravotných poisťovní, aj keď je predpoklad presunu časti aparátu zamestnancov zdravotných poisťovní do kancelárie. 

Návrh zákona bude mať dopad na počty zamestnancov Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky vzhľadom na presun správy centrálneho registra poistencov na kanceláriu, čím dôjde k zníženiu aparátu zamestnancov Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky o 5 pracovných pozícií a znížením nákladov na ich mzdy, platy a služobné príjmy a ostatných osobných výdavkov na rok 2002 o 789 tisíc Sk.

Ustanovenie oznamovacej povinnosti príslušných orgánov a inštitúcií v kancelárii nebude mať dopad na zamestnanosť príslušných inštitúcií, pretože tieto budú oznamovať iba také údaje, ktoré vedú z titulu svojej činnosti vo svojej evidencii. Budú ich oznamovať periodicky exportom dávky zo svojich prevádzkovaných informačných systémov, a preto by táto forma odovzdávania údajov nemala predstavovať významnejšiu ekonomickú záťaž.