Informácia o plnení uznesenia vlády č. 131/2001
 ku Koncepcii starostlivosti o štátny jazyk Slovenskej republiky
 a o činnosti medzirezortnej expertnej komisie za rok 2006

I. Stručná informácia o plnení bodov B.3., C.3. a C.4.  uznesenia č. 131/2001 za obdobie od   
   1. októbra 2005 do 30. septembra 2006
    
Hlavnú zodpovednosť za plnenie uznesenia vlády č. 131 zo 14. februára 2001 nesie ministerstvo kultúry, ktoré je ústredným orgánom štátnej správy na úseku ochrany a starostlivosti o štátny jazyk a v roku 2001 vypracovalo a predložilo na rokovanie vlády návrh koncepcie.
Plnením uznesenia k návrhu koncepcie boli okrem ministra kultúry poverení aj ďalší členovia vlády za jednotlivé rezorty a predseda Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (ďalej len „úrad geodézie, kartografie a katastra“) a Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky (ďalej len „úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo“).
V tejto časti materiálu predkladáme stručné vyhodnotenie plnenia bodov B.3., C.3. a C.4. uznesenia, ktoré majú termín plnenia každoročne.
Bod B.3. uznesenia ukladá príslušným vedúcim predstaviteľom ústredných orgánov štátnej správy zabezpečiť realizáciu rozpracovania koncepcie v pôsobnosti rezortu a predložiť písomnú správu komisii do 30. septembra. Správu nepredložilo Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo pôdohospodárstva“), ktoré od 1. apríla 2005 do 20. septembra 2006 nemalo v komisii svojho zástupcu. Všetky ostatné rezorty správu predložili.
V bode C.3. uznesenia sa ministrovi kultúry ukladá na základe písomných správ z jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy vyhodnotiť do 31. októbra plnenie opatrení vyplývajúcich zo záverov komisie. Ministerstvo kultúry vyhodnotilo písomné správy, ktoré vypracovalo Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo zahraničných vecí“), Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo hospodárstva“), Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“),  Ministerstvo obrany Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo obrany“), Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“), Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo spravodlivosti“), Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo zdravotníctva“), Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny“), Ministerstvo školstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo školstva“), ministerstvo kultúry, Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo životného prostredia“), Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií“), Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja“), úrad geodézie, kartografie a katastra a úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo. Súhrnné vyhodnotenie zaslalo ministerstvo kultúry všetkým členom komisie. Tým sa bod C.3. uznesenia za rok 2006 splnil. 
Bod C.4. uznesenia ukladá ministrovi kultúry v spolupráci s predsedom Slovenskej akadémie vied predložiť do 31. decembra na rokovanie vlády informáciu o plnení uznesenia vlády ku koncepcii a o činnosti komisie. Predložením tohto materiálu sa bod C.4. splnil.

II. Činnosť medzirezortnej expertnej komisie na rozpracovanie koncepcie a vyhodnotenie  
     plnenia úloh vyplývajúcich z rozpracovania koncepcie za obdobie od 1. októbra 2005 do  
     30. septembra 2006

II.1. Činnosť a zloženie medzirezortnej expertnej komisie

Komisia pracuje pri ministerstve kultúry a za svoju činnosť zodpovedá ministrovi kultúry. Poslaním komisie je špecifikovať konkrétne opatrenia, do ktorých by sa mali postupne premietnuť ciele a úlohy vytýčené v koncepcii. Prijatím a plnením týchto opatrení  sa má zabezpečiť ochrana a rozvoj štátneho jazyka vo všetkých oblastiach spoločenského života a v konečnom dôsledku celkové zvýšenie jazykovej kultúry v našej spoločnosti.
Činnosť komisie upravuje novelizovaný štatút č. MK 4673/2006-110/17224 a rokovací poriadok č. MK 4674/2006-110/17225.
V sledovanom období pracovali v komisii zástupcovia všetkých ministerstiev okrem ministerstva pôdohospodárstva, ktoré nominovalo svojho zástupcu až 20. septembra 2006, zástupca úradu geodézie, kartografie a katastra, zástupca úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo a zástupca Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied (ďalej len „jazykovedný ústav“). Predsedníčkou komisie je zamestnankyňa odboru, ktorý v rámci organizačnej štruktúry ministerstva kultúry plní úlohy v oblasti štátneho jazyka. Ďalšia zamestnankyňa tohto odboru je na základe štatútu tajomníčkou komisie. V súčasnosti má komisia 17 členov.

Zasadnutie komisie sa uskutočnilo 17. októbra 2006 na ministerstve kultúry. Nezúčastnil sa zástupca za ministerstvo hospodárstva, ministerstvo zahraničných vecí  a ministerstvo vnútra. 
Po vyhodnotení plnenia uznesení z predchádzajúceho zasadnutia komisie sa členovia oboznámili s metodickým materiálom z oblasti jazykovej kultúry, ktorý pripravilo ministerstvo kultúry o problematike ženských priezvisk s koncovkou ‑ová. Materiál vysvetľuje zákonitosti platné v slovenskom jazyku a mal by pomáhať pri predchádzaní porušovania spisovnej normy v súvislosti s používaním ženských priezvisk v slovenskom kontexte.
Členovia komisie boli informovaní aj o zámere Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2006 až 2009 v oblasti kultúry, v ktorom sa uvádza, že vláda bude dbať na rozvoj a ochranu slovenčiny ako štátneho jazyka v spolupráci s príslušnými štátnymi a vedeckými inštitúciami, ako aj odbornými pracoviskami Matice slovenskej. V tejto súvislosti sa konštatovalo, že  v nasledujúcom období by bolo potrebné pristúpiť k riešeniu viacerých nahromadených a nanajvýš naliehavých problémov v používaní štátneho jazyka a prispieť k upevneniu postavenia štátneho jazyka v našej spoločnosti. Dosiahnutie dlhoočakávaného zlepšenia v oblasti starostlivosti o štátny jazyk však nie je možné bez aktívneho postoja vedúcich predstaviteľov ústredných orgánov štátnej správy k plneniu cieľov vytýčených v koncepcii.
Ďalšie informácie na zasadnutí komisie sa týkali nepriaznivého stavu pri uplatňovaní zákona o štátnom jazyku. Niektoré ustanovenia tohto zákona sa sústavne porušujú a neustále pribúdajú ďalšie takéto prípady. Nemožnosť sankcionovať porušenia zákona otvorila priestor pre nekontrolovateľný nárast protiprávneho konania a často vedomého nerešpektovania ustanovení zákona o štátnom jazyku. Ministerstvo kultúry aj v tomto sledovanom období riešilo viacero podnetov na porušenie zákona o štátnom jazyku, v ktorých sa občania (často bezvýsledne) dovolávajú svojich zákonom chránených práv. V dôsledku porušovania zákona sú najviac diskriminovaní slovenskí občania na jazykovo zmiešanom území, keďže sa im veľakrát upiera základné právo na informácie, ktoré sa v niektorých obciach poskytujú (často práve zo strany orgánov verejnej správy) len tým obyvateľom, ktorí ovládajú jazyk národnostnej menšiny. 
K porušovaniu zákona o štátnom jazyku dochádzalo najčastejšie pri vysielaní obecného rozhlasu v obciach na jazykovo zmiešanom území južného Slovenska (oznamy sa nevysielali dvojjazyčne, ale iba v maďarskom jazyku – riešili sa napr. podnety z Rohoviec, okr. Dunajská Streda, zo Svätej Márie, okr. Trebišov a i.), pri umiestňovaní pamätných tabúľ a nápisov (texty boli iba v maďarskom jazyku – podnety zo Štitár, okr. Nitra, z Košíc a i.) a pri propagácii a realizácii niektorých kultúrnych podujatí (plagáty a oznamy pre verejnosť boli iba v maďarskom jazyku – podnety z Hurbanova a Martoviec, okr. Komárno, z Rimavskej Soboty a i.). 
Viacero podnetov prijalo ministerstvo kultúry aj v súvislosti s jazykovou úrovňou v rozhlasovom a televíznom vysielaní elektronických médií, ale aj v iných masovokomunikačných prostriedkoch, kde práve v rečových prejavoch profesionálnych používateľov slova dochádza k opakovanému porušovaniu normy slovenského spisovného jazyka. Často sa zákon nerešpektuje ani pri organizovaní rozličných výstav a iných kultúrnych podujatí na celom území Slovenskej republiky, pri ktorých sa sprievodné texty uvádzajú najprv v cudzom, resp. cudzích jazykoch a až na poslednom mieste v slovenčine. Pretrvávajúcim problémom sú aj orientačné tabule v Bratislave-Starom Meste, na ktorých je anglický a slovenský text v opačnom poradí, ako určuje zákon. Nedôslednosť pri dodržiavaní zákona o štátnom jazyku sa prejavuje aj v činnosti niektorých úradov, ktoré v rozpore so zákonom nevedú celú svoju úradnú agendu v štátnom jazyku.
Súčasné znenie zákona umožňuje ministerstvu kultúry len upozorňovať porušovateľov platných ustanovení na protiprávny stav a žiadať jeho odstránenie, ale nedáva nijakú možnosť vymáhať nápravu. Z tohto dôvodu zostáva väčšina prípadov nevyriešená a nežiaduci stav často spojený s porušovaním zákonných práv občanov naďalej pretrváva.
V súvislosti s plnením cieľov koncepcie v oblasti jazykovej kultúry sa na zasadnutí komisie odsúhlasili uznesenia, ktoré by sa mali plniť v nasledujúcom období v jednotlivých rezortoch. Za ich plnenie sú podľa uznesenia vlády zodpovední vedúci predstavitelia ústredných orgánov štátnej správy.
•	V uznesení č. 1 komisia odporúča zabezpečiť v pôsobnosti každého rezortu dôsledné dodržiavanie normy slovenského spisovného jazyka pri tvorbe úradných dokumentov. Prijatie takéhoto uznesenia vyplynulo z potreby zlepšiť jazykovú úroveň písomných materiálov vznikajúcich v činnosti štátnych orgánov.
•	V uznesení č. 2 komisia odporúča zabezpečiť pre zamestnancov v pôsobnosti každého rezortu školenie v oblasti jazykovej kultúry pod vedením odborníka. Organizovanie pravidelných školení je nevyhnutné z hľadiska správneho používania slovenského spisovného jazyka v písomných a ústnych prejavoch v oblasti štátnej správy.
•	V uznesení č. 3 komisia odporúča utvoriť v každom rezorte také podmienky, aby materiály, ktoré opúšťajú rezort, mali náležitú jazykovú úroveň. Uznesenie reaguje na opakujúci sa výskyt závažných jazykových chýb v textoch všeobecne záväzných právnych predpisov, ako aj iných významných dokumentov s celospoločenskou platnosťou.
•	V uznesení č. 4 komisia  odporúča  oživiť  činnosť  terminologických  komisií  v súvislosti s uznesením vlády SR č. 399/1997, ktorým sa ministerstvám a ostatným ústredným orgánom štátnej správy určila povinnosť zriadiť terminologickú komisiu. Mnohé z týchto komisií už nevyvíjajú nijakú činnosť, s čím súvisí aj sústavné zanedbávanie naliehavých úloh v oblasti tvorby a ustaľovania slovenských termínov.

II.2. Vyhodnotenie plnenia úloh vyplývajúcich z rozpracovania koncepcie

Ako vyplýva zo správ, ktoré zaslali na ministerstvo kultúry členovia komisie za jednotlivé rezorty, plnenie úloh koncepcie v sledovanom období sa zameralo na oblasť jazykovej kultúry. 
V praxi sa však vo väčšine rezortov uskutočnili len niektoré ojedinelé kroky smerujúce k zlepšeniu jazykovej úrovne v úradnom styku, ktoré mohli zabezpečiť členovia komisie v rámci svojej obmedzenej kompetencie (väčšina členov komisie nezastáva nijakú vedúcu funkciu v služobnom úrade, v ktorom sú zamestnaní).
Na najčastejšie sa opakujúce prehrešky voči spisovnej norme upozorňovalo ministerstvo kultúry v krátkych jazykových poznámkach uverejňovaných na internetovej stránke ministerstva. Aby sa zabezpečilo ich efektívnejšie využitie pri tvorbe textov na jednotlivých služobných úradoch, podľa uznesenia z minuloročného zasadnutia komisie (uskutočnilo sa 26. 10. 2005) mali tieto usmernenia rozposielať členovia komisie všetkým zamestnancom úradu. Takto to robili členovia na ministerstve dopravy, pôšt a telekomunikácií, úrade pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo, úrade geodézie, kartografie a katastra, ministerstve financií, ministerstve kultúry a ministerstve obrany. Na niektorých ministerstvách členovia komisie uverejňovali tieto materiály na intranetovej stránke svojho úradu – ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií, ministerstvo hospodárstva, ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja, ministerstvo zdravotníctva, ministerstvo financií a ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny.
V rámci vzdelávania sa uskutočnili špeciálne školenia v oblasti jazykovej kultúry pod vedením odborníka jazykovedca len na ministerstve financií a na ministerstve zahraničných vecí. 
Na niektorých úradoch sa aj v tomto období dokupovala odborná jazykovedná literatúra, predovšetkým základné kodifikačné príručky slovenského jazyka, synonymický slovník a slovníky cudzích slov (ministerstvo financií, ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja, ministerstvo životného prostredia, ministerstve zahraničných vecí, úrad geodézie, kartografie a katastra). Dopĺňaním týchto jazykovedných publikácií by sa mal zabezpečiť na každom pracovisku bezproblémový prístup zamestnancov zodpovedných za tvorbu úradných dokumentov k všeobecne platným a všeobecne záväzným normám spisovného jazyka. 
O dobrú jazykovú úroveň dôležitých dokumentov sa príkladne staralo ministerstvo obrany, ktoré prostredníctvom odboru legislatívy a oddelenia vnútornej normotvorby zabezpečovalo terminologickú, jazykovú a formálnu úpravu textov. Jazyková korektúra niektorých právnych noriem, interných predpisov a iných zásadných dokumentov sa robila aj na  ministerstve spravodlivosti, ministerstve zdravotníctva a ministerstve kultúry prostredníctvom určených odborov. Legislatívne návrhy závažnejšieho významu zasielalo ministerstvo spravodlivosti na jazykovú úpravu oddeleniu jazykovej kultúry v jazykovednom ústave. Z personálnych dôvodov sa však ani na týchto ministerstvách nedarilo zabezpečiť adekvátnu jazykovú úpravu všetkých dôležitých dokumentov. Ani internetové stránky jednotlivých rezortov neprechádzali sústavnou jazykovou korektúrou. Zasahovalo sa sporadicky, väčšinou len  v prípadoch zistenia závažných jazykových prehreškov voči spisovnej norme. Redigovaniu rezortných časopisov a rozličných odborných textov sa venovali vybraté odbory na ministerstve dopravy, pôšt a telekomunikácií, ministerstve hospodárstva a úrade pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo.
V oblasti terminológie fungovali len tie terminologické komisie (TK), ktoré nadväzovali na prácu v predchádzajúcom období (TK pri ministerstve životného prostredia, TK pri ministerstve školstva,  spoločná TK pre ministerstvo hospodárstva, ministerstvo financií, Správu štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky a pre ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja, Názvoslovná komisia úradu geodézie, kartografie a katastra). Ostatné TK zriadené pri ústredných orgánoch štátnej správy uznesením vlády SR č. 399 z 3. júna 1997 nepokračovali vo svojej činnosti.

Aj keď sa v oblasti jazykovej kultúry v sledovanom období urobili isté kroky s cieľom zvýšiť jazykovú úroveň písomností v úradnom styku, naďalej sa v jednotlivých rezortoch prejavoval nesystémový prístup k riešeniu otázok  súvisiacich s používaním štátneho jazyka. Zo strany vedúcich ústredných orgánov štátnej správy pretrvával ľahostajný postoj k tejto problematike a plnenie koncepcie vo väčšine rezortov bolo len formálnou záležitosťou. Sústavný dlhodobý nezáujem o otázky súvisiace so starostlivosťou o štátny jazyk sa odzrkadlil v nízkej jazykovej úrovni úradných záznamov a v opakovanom výskyte jazykových chýb v legislatívnych textoch a v iných dôležitých dokumentoch. 
V dôsledku nedostatočnej inštitucionálnej starostlivosti o národný jazyk sa takmer vo všetkých oblastiach verejného života prejavuje kritická situácia v uplatňovaní noriem spisovného jazyka, ktoré sa v posledných rokoch nadmerne narúšajú  pod tlakom rozličných vonkajších okolností. Ak sa neprijmú účinné opatrenia, tento trend môže vážne ohroziť stabilitu slovenského spisovného jazyka a jeho fungovanie v spoločnosti. Treba utvoriť také podmienky, aby sa eliminovali neúmerne časté porušovania spisovnej normy v písomných a ústnych jazykových prejavoch v rámci oficiálnej komunikácie. Na mnohých pracoviskách by určite pomohlo zavedenie funkcie jazykového redaktora, ktorý by úzko spolupracoval s príslušným odborom na ministerstve kultúry. 
Rovnako dôležité je aj posilnenie osobnej zodpovednosti za jazykovú úroveň verejných  prejavov. Ukazuje sa však, že vzdelávanie zamestnancov v oblasti jazykovej kultúry je stále nedostačujúce.      
Pretrvávajúcim problémom je aj jazyková úroveň všeobecne záväzných právnych predpisov, v ktorých sa opakujú niektoré jazykové nedostatky pod vplyvom nespisovných formulácií a nesprávne použitých výrazových prostriedkov v starších právnych normách. To len zvýrazňuje potrebu systémovo venovať pozornosť týmto problémom a nepodceňovať ich. Zvýšenie celkovej kultúry jazykového vyjadrovania vo významných dokumentoch a materiáloch by malo byť jednou z prioritných úloh pri starostlivosti o štátny jazyk v jednotlivých rezortoch.
Okrem zvyšovania jazykovej kultúry v spoločnosti vyplývajú z koncepcie ďalšie úlohy týkajúce sa upevňovania postavenia slovenčiny ako štátneho jazyka na území Slovenskej republiky. Väčšinu z týchto úloh sa v sledovanom období nepodarilo napĺňať. Neuskutočnila sa napríklad ani novela zákona o štátnom jazyku, ktorá by zvýšila jeho účinnosť a posilnila kompetencie dozorných orgánov. Naplnenie tohto dôležitého cieľa vytýčeného už v roku 2001 v koncepcii je nevyhnutným predpokladom účinnej ochrany a starostlivosti o štátny jazyk, ktorý je najvzácnejšou duchovnou hodnotou kultúrneho dedičstva Slovenskej republiky. Preto  ministerstvo kultúry pokladá za potrebné  pripraviť novelu zákona o štátnom jazyku, ktorá by zabezpečila dôslednejšie dodržiavanie ustanovení tohto zákona a umožnila vyvodenie dôsledkov voči porušovateľom zákona.
Na potrebu znovuzavedenia sankcií do zákona o štátnom jazyku (vypustili sa v roku 1999 prijatím zákona o používaní jazykov národnostných menšín) poukazujú aj množiace sa prípady porušovania tohto zákona, ktorých nápravu sa nepodarilo dosiahnuť ani po viacnásobných upozorneniach zo strany ministerstva kultúry, ktoré nad zákonom o štátnom jazyku vykonáva štátny dohľad. Bez možnosti uplatnenia sankčných opatrení sa zákon o štátnom jazyku stáva len formálnou deklaráciou o potrebe ochrany štátneho jazyka bez akejkoľvek právnej sily. 
Oslabovanie pozície štátneho jazyka sa v sledovanom období prejavilo napríklad aj schválením novely zákona o matrikách, kde sa vypustilo ustanovenie upravujúce používanie ženských priezvisk v súlade so spisovnou normou slovenského jazyka.

III. Informácia o Slovenskom národnom korpuse   

V bode D.2. uznesenia č. 131/2001 sa odporúčalo predsedovi Slovenskej akadémie vied (SAV) v spolupráci s ministrom školstva a ministrom kultúry predložiť na rokovanie vlády projekt vybudovania Národného korpusu slovenského jazyka a projekt elektronizácie jazykovedného výskumu v rokoch 2002 – 2006. Návrh tohto projektu, ktorý predložil predseda SAV spolu s ministrom školstva a ministrom kultúry, schválila vláda SR uznesením č. 137/2002.
Projekt sa v r. 2006 dostal do posledného roka realizácie. Oddelenie Slovenského národného korpusu (SNK), ktoré vzniklo v roku 2002 ako špecializované pracovisko jazykovedného ústavu v Bratislave s cieľom budovať a spravovať automatizovanú textovú databázu slovenského jazyka v čo najširšom rozsahu, pokračovalo v roku 2006 v plnení úloh už štandardným spôsobom podľa plánu: evalvácia vyváženosti korpusu a dopĺňanie chýbajúcich druhov textov, značkovanie korpusu, sprístupnenie korpusu cez internet. Plnenia za r. 2006 sa osobitne konkretizujú pri celkovom hodnotení.
Na základe uznesenia vlády mal projekt splniť tieto ciele: zachytiť jazyk v celej jeho šírke (novinové texty, beletria, odborné publikácie, hovorený jazyk a pod.) na základe lingvisticky zdôvodnených kritérií a tým vytvoriť objektívny a autentický zdroj jazykovej informácie, ktorý by bol materiálovým východiskom na všestranný jazykovedný výskum, na tvorbu základných akademických diel (viaczväzkového slovníka súčasnej slovenčiny, ortoepického slovníka, retrográdneho slovníka, akademickej gramatiky a lexikológie slovenského jazyka), ako aj na aktualizáciu jestvujúcich praktických jazykových príručiek (Krátky slovník slovenského jazyka, pravopisný slovník v Pravidlách slovenského pravopisu, Synonymický slovník slovenčiny). Vzhľadom na závažnosť legislatívnej sféry sa rátalo s vytvorením špecializovaného podkorpusu – databázy legislatívnych textov s cieľom napomáhať v spolupráci so zainteresovanými vládnymi orgánmi (napr. Legislatívnou radou vlády, pracoviskom Jednotného automatizovaného systému právnych informácií, Ústavom pre aproximáciu práva) zvyšovanie terminologickej kultúry v oblasti právneho jazyka. Ako ďalšie možnosti využívania národného korpusu sa v projekte uvádzalo: bohatý výučbový materiál pre oblasť lingvistiky a počítačového spracovania jazyka; virtuálna knižnica textov nespadajúcich pod pôsobnosť autorského zákona; materiál na dopĺňanie terminologickej databanky neologizmami; výkonné vyhľadávacie mechanizmy; archivačné knižničné mechanizmy; nástroje na indexáciu a kategorizáciu textových dokumentov; nástroje na štatistickú analýzu a identifikáciu vývojových trendov v jazyku.
Budovanie SNK v prvom roku realizácie (rok 2002) predstavovalo fyzické vybudovanie priestorov (v podkroví budovy jazykovedného ústavu) a ich vybavenie počítačovou a kancelárskou technikou a zariadením. Riešiteľský kolektív sa takisto novobudoval z externého prostredia – jazykovedný ústav ani žiadna vysoká škola na Slovensku nepripravovala a nepripravuje špecialistov na korpusovú lingvistiku. Od r. 2002 prebiehali na pôde nového oddelenia semináre z korpusovej a počítačovej lingvistiky, na ktorých odznelo vyše 30 prednášok, z toho 20 zahraničných. Významnú pomoc poskytli najmä korpusové pracoviská v Prahe a Brne, na ktorých jednotliví pracovníci SNK absolvovali pracovné pobyty. Na základe získaných poznatkov a podkladov sa vypracovala rámcová koncepcia budovania korpusu a pripravili sa základné dokumenty: licenčná zmluva na poskytnutie textov na nekomerčné použitie podľa autorského zákona (umožniť SNK získať automaticky text na základe osobitného paragrafu v autorskom zákone sa nepodarilo), podmienky používania korpusu a pod. Pripravila a sprístupnila sa internetová stránka korpusu (www.korpus.juls.savba.sk), na ktorej slovenská verejnosť dostala základné informácie o korpusoch a ich využitiach a neskôr aj jednotlivé verzie korpusu. Postupne sa vypracovali zásady technického spracúvania textov (konverzie elektronických verzií na jeden formát, skenovanie a zhotovovanie technických rozmnoženín starších textov, odstraňovanie grafiky a pod.), zásady tokenizácie a lematizácie (segmentácie a prvotného lingvistického spracovania), ako aj zásady bibliografickej a štýlovo-žánrovej anotácie. Na základné lingvistické spracovanie textu bol zapožičaný softvér z Matematicko-fyzikálnej fakulty Karlovej univerzity v Prahe, na prácu s korpusom bol zakúpený korpusový manažér z Fakulty informatiky Masarykovej univerzity  v Brne. Od roku 2003 sa pripravoval vlastný morfologický tagset (súbor pravidiel a značiek) pre prvú rovinu internej lingvistickej anotácie a od roku 2004 sa začalo s ručnou morfologickou anotáciou vybraných textov. Po testovacích verziách korpusu sa v r. 2004 sprístupnil korpus plne lematizovaný a morfologicky automatizovane označkovaný pomocou českého softvéru, začiatkom r. 2006 bola zverejnená nová verzia všeobecného korpusu prim-2.1 v rozsahu 300 mil. textových jednotiek s prvou verziou ručne morfologicky anotovaného podkorpusu (r-mak-1.0). 
Prvé verzie korpusu obsahovali predovšetkým publicistiku a texty z posledného desaťročia (ide o pomerne ľahko získateľné a spracovateľné dáta), pri poslednej verzii sa už dosiahol lepší pomer štýlového zastúpenia (60,6 % publicistiky, 17,5 % umeleckých a 11,6 % odborných textov) aj lepšie zastúpenie textov z obdobia rokov 1955 (dolná hranica na zaradenie textu do korpusu súčasného jazyka) až 1992 (keď neexistujú elektronické verzie textov). Vzhľadom na to bolo možné vytvoriť pre špecifické potreby niektorých výskumov samostatné podkorpusy s publicistickými textami, odbornými a populárno-náučnými textami a s umeleckými textami (v rámci nich sú osobitne vyčlenené originálne slovenské umelecké texty). To všetko bolo možné vďaka intenzívnemu získavaniu príslušných textov v rámci autorského zákona (v r. 2006 bolo oslovených a zazmluvnených 85 nových poskytovateľov, spolu ich je vyše 360) a vďaka skenovaniu a upravovaniu do elektronickej podoby tých textov, ktoré existujú iba v papierovej forme. V roku 2005 bolo naskenovaných a spracovaných takmer 60 tisíc strán, v r. 2006 to bude približne také isté množstvo. Pri ich spracúvaní pomáhalo v r. 2005 – 2006 priemerne mesačne 30 študentov a externých spolupracovníkov. Podľa plánu tak pokračovala evalvácia vyváženosti korpusu a dopĺňanie chýbajúcich druhov textov. Koncom roku 2006 bude na internete sprístupnená nová verzia korpusu a na jej základe budú presné čísla o rozsahu (predpokladaný nárast o vyše 50 mil. textových jednotiek) vrátane zastúpenia jednotlivých štýlov a dekád. Vyvážený korpus z novej verzie bude distribuovaný aj na CD/DVD nosičoch najmä na výučbové využitie. 
Pokračovalo ručné morfologické značkovanie vybraných textov korpusu. R-mak-1.0, sprístupnený začiatkom roka 2006, obsahuje 322 600 textových jednotiek, v súčasnosti je už pripravený 700-tisícový súbor, ktorý bude sprístupnený s novou verziou korpusu. Na ručnej morfologickej anotácii sa tento rok podieľalo 6 študentov a absolventov slovenského jazyka z Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave. V polovici roka 2005 sa začalo s prípravou Slovenského závislostného korpusu (SZK) – syntakticky anotovaného podkorpusu. Anotujú sa texty, ktoré prešli ručnou morfologickou anotáciou, každý text dvoma rôznymi anotátormi. Vo fáze opráv sa obe anotácie porovnajú a na základe konečného rozhodnutia vznikne definitívna verzia SZK. Pri syntaktickej anotácii spolupracuje 7 študentiek a absolventiek slovenského jazyka Trnavskej univerzity, Prešovskej univerzity, Katolíckej univerzity v Ružomberku a Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave, ktoré zanotovali už takmer 70 tisíc viet (z toho takmer 50 tisíc v r. 2006). Prvá verzia SZK bude po oprave sprístupnená v polovici roku 2007. Podľa plánu sa tak realizovalo aj lingvistické značkovanie korpusu.
V r. 2005 sa začalo s vývojom vlastného morfologického analyzátora a generátora tvarov slovenského jazyka, ktorý môže prispieť k zlepšeniu automatizovanej morfologickej anotácie a bude mať významné využitie pri počítačovom spracovaní slovenčiny a príslušných  aplikáciách (opravovacie a vyhľadávacie programy). Do slovníka MA sa v priebehu roka 2006 spracovali všetky slová z Krátkeho slovníka slovenského jazyka a doplnili sa najfrekventovanejšie slová z korpusu (celkovo je spracovaných 56 003 ohybných slov s paradigmami v rámci 876 vzorov). Boli vypracované skripty na automatickú kontrolu dopĺňaných slov a vzorov a pokračuje sa v tvorbe algoritmov na analýzu ľahko predikovateľného ohýbania (číslovky, superlatívy, negácie). 
Riešiteľský kolektív tak splnil úlohu vytvoriť národný korpus slovenského jazyka v dostatočne širokom rozsahu a zábere, vybavený vyhľadávacími nástrojmi, nástrojmi na indexáciu a kategorizáciu textových dokumentov, nástrojmi na štatistickú analýzu a identifikáciu vývojových trendov v jazyku (rôzne štatistické údaje sú priamo dostupné na stránke korpusu). Korpus poskytuje bohatý výskumný a výučbový materiál pre oblasť lingvistiky a počítačového spracovania prirodzeného jazyka – každý rok je okolo 200 registrovaných používateľov z rôznych vedecko-výskumných domácich i zahraničných pracovísk, neregistrovaných vstupov najmä do lingvistických zdrojov je priemerne približne 1000 denne, priamo v oddelení vznikli dve diplomové práce a pripravujú sa ďalšie diplomové aj doktorandské práce. Korpus slúži ako materiálová báza na tvorbu 8-zväzkového slovníka súčasnej slovenčiny a na aktualizáciu praktických jazykových príručiek. V rámci grantov VEGA sa na ňom realizujú viaceré výskumy s výstupmi v oblasti gramatiky a lexikológie slovenského jazyka. 
Korpus nemôže slúžiť ako virtuálna knižnica textov nespadajúcich pod pôsobnosť autorského zákona – presahuje to možnosti a ciele korpusu, ako aj súčasnej slovenskej legislatívy. Rozvinula sa však interná spolupráca a výmena textov s občianskym združením INFOBLIND, ktoré sprístupňuje texty v elektronickej podobe pre nevidiacich a slabozrakých.
Nerealizovala sa spolupráca s ministerstvom spravodlivosti – s oddelením JASPI, ani s inými vládnymi orgánmi zainteresovanými na zvyšovaní terminologickej kultúry v oblasti právneho jazyka vzhľadom na vyťaženosť oddelenia JASPI inými úlohami, resp. neprijatím vládneho uznesenia ako spoločnej úlohy, ako aj vzhľadom na to, že uvedené inštitúcie si chránia svoje dáta a nebolo možné pristúpiť ku konštruktívnej spolupráci. SNK začal s prípravou vlastného projektu Slovenskej terminologickej databázy zameranej na oblasť práva a ekonomiky, ktorej sa dlhodobo dožaduje domáca prekladateľská i široká odborná verejnosť a akútne ju potrebujú aj prekladatelia Európskej komisie, Európskeho parlamentu a iných európskych inštitúcií. V r. 2006 sa v rámci prípravnej fázy projektu vypracoval návrh terminologického záznamu a návrh softvérovej štruktúry databázy s cvičnými údajmi. S cieľom zostaviť odborný ekonomický podkorpus sa nadviazala spolupráca s Ekonomickou knižnicou, vydavateľstvom IURA Edition a jednotlivými autormi publikácií z oblasti ekonomických vied. SNK bude aj inými textami a nástrojmi slúžiť ako zdroj na budovanie Slovenskej terminologickej databázy prostredníctvom automatizovanej extrakcie termínov z jednotlivých oblastí.
SNK sa buduje ako všeobecný jednojazyčný korpus, no v r. 2006 sa začali práce aj na paralelných korpusoch (slovensko-ruský, slovensko-francúzsky, slovensko-český). Korpus využívajú lexikografi (tvorba slovníkov, najmä nový veľký výkladový slovník slovenského jazyka), bádatelia v oblasti gramatického a štylistického výskumu, svoje využitie nachádza aj v školách (tvorba pravopisných, gramatických a štylistických cvičení; výučba slovenského jazyka pre cudzincov), ako aj pri automatizovanom spracovaní prirodzeného jazyka. V r. 2006, keď sa končí schválený projekt vybudovania Národného korpusu slovenského jazyka a projekt elektronizácie jazykovedného výskumu, sa završuje prvá veľká etapa spočívajúca najmä v extenzívnom budovaní korpusu a príprave podmienok na elektronizáciu jazykovedného výskumu, teda vo vytvorení východiska na ďalšie práce. 
Vzhľadom na potrebu ďalšieho fungovania SNK ako pracoviska základného výskumu a systematického budovania vedného odboru, ktorý doteraz na Slovensku chýbal a ktorý zapája Slovensko do medzinárodného kontextu vývoja jazykových a informačných technológií, ako aj do projektov záchrany a dlhodobého a všeobecne prístupného uchovania dôležitej časti nášho kultúrneho dedičstva, bola v júni 2006 podpísaná zmluva o spolupráci medzi ministerstvom kultúry, ministerstvom školstva a Slovenskou akadémiou vied na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011 (č. zmluvy 0967/2006). Ako vyplýva zo zmluvy ministerstvo kultúry a ministerstvo školstva poskytnú finančné prostriedky v uvedenom období vo výške 8 750 000 Sk za každé ministerstvo. SAV zabezpečí osemčlenný lexikografický kolektív zamestnancov, ich mzdy a odvody, priestory, počítačové a softvérové vybavenie.
Predmetom zmluvy je spolupráca zmluvných strán s cieľom dobudovania SNK a vytvorenia špecifických diel využívajúcich zhromaždené dáta podľa dohodnutej koncepcie v tomto rozsahu: dobudovanie SNK z hľadiska reprezentatívneho zastúpenia štýlov, žánrov a časových období – 100 mil. textových jednotiek vo verzii SNK2010; dopĺňanie všeobecného korpusu aktuálnymi textami pre potreby koncipovania výkladového Slovníka súčasného slovenského jazyka a pre potreby prípravy ďalších lexikografických a gramatických príručiek (napr. Pravidlá slovenského pravopisu) – 600 mil. textových jednotiek do roku 2011; zhromažďovanie a spracúvanie odborných textov na prípravu databázy termínov vybraných vedných odborov; dokončenie ručnej lingvistickej anotácie (ručne morfologicky anotovaný korpus do rozsahu 1,2 mil. textových jednotiek, syntakticky anotovaný korpus do rozsahu 50 tis. viet) a vývoj príslušných nástrojov (analyzátor a generátor tvarov slovenského jazyka, morfologický lematizátor, anotátor a dezambiguátor); sprístupňovanie celej elektronickej databázy na internete na vedecko-výskumné a učebné využitie pre slovenských i zahraničných bádateľov, zabezpečovanie korpusu efektívnymi vyhľadávacími nástrojmi vhodnými na lingvistické využitie i počítačové spracovanie prirodzeného jazyka; vytvorenie Frekvenčného slovníka súčasnej slovenčiny a Retrográdneho slovníka súčasnej slovenčiny; vytvorenie slovenského elektronického slovníka WordNet a integrácia do projektu EuroWordNet (sémantický slovník viacerých európskych jazykov); vybudovanie paralelného korpusu slovensko-českého a česko-slovenského v rozsahu min. 5 mil. textových jednotiek pre potreby koncipovania príslušného prekladového slovníka a porovnávacích výskumov; vybudovanie pilotného korpusu hovorených komunikátov v rozsahu asi 2 mil. textových jednotiek.
V nasledujúcom období sa teda bude naďalej rozširovať a skvalitňovať elektronická databáza textov súčasného slovenského jazyka, bude napredovať počítačové spracovanie slovenčiny pre potreby ďalších výskumov i praktických využití a vypracujú sa relevantné výstupy v podobe špecifických lexikografických diel a elektronických databáz.

IV. Záver
Slovenský jazyk ako najvzácnejšia duchovná hodnota kultúrneho dedičstva Slovenskej republiky a najdôležitejší znak osobitosti slovenského národa si zasluhuje špeciálnu pozornosť predovšetkým zo strany štátnych orgánov Slovenskej republiky. Ako sa uvádza v koncepcii, jednou z najdôležitejších úloh štátu je ochrana a rozvoj slovenčiny ako štátneho jazyka. Je dobré, že táto úloha štátu sa zakotvila aj v Programovom vyhlásení vlády na roky 2006 – 2009.
V nasledujúcom období bude veľmi dôležité, aby sa deklarovaná starostlivosť o štátny jazyk premietla do prijatia konkrétnych opatrení, ktoré zabezpečia účinnejšiu ochranu štátneho jazyka, ako aj rešpektovanie existujúcej právnej regulácie na tomto úseku. Pred vládou Slovenskej republiky stojí naliehavá úloha zastaviť oslabovanie pozície štátneho jazyka na území Slovenskej republiky, ktoré sa najvypuklejšie prejavuje sústavným porušovaním zákona o štátnom jazyku, ako aj ďalších právnych predpisov upravujúcich používanie štátneho jazyka. Úspešné riešenie nahromadených problémov v tejto oblasti nie je možné bez aktívneho prístupu všetkých vedúcich predstaviteľov ústredných orgánov štátnej správy. V záujme upevňovania postavenia štátneho jazyka by mala vláda Slovenskej republiky v nadchádzajúcom období predložiť na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky novelu zákona o štátnom jazyku, ktorá by vrátila chýbajúce sankčné ustanovenia do tohto zákona. 
Bolo by žiaduce, aby sa na jednotlivých ústredných orgánoch štátnej správy dôslednejšie vyžadovalo dodržiavanie spisovnej normy slovenského jazyka. Overovanie znalosti spisovnej normy by malo byť samozrejmou súčasťou v procese výberového konania na štátnozamestnanecké miesta. Bezchybnú jazykovú úpravu by mali mať predovšetkým návrhy legislatívnych noriem, ktoré pripravujú príslušné rezorty. Požiadavka jazykovej správnosti slovenských textov by nemala chýbať ani pri uzatváraní zmlúv s prekladateľskými agentúrami a mala by byť jednou z podmienok pri výbere subjektov, ktoré ponúkajú služby v oblasti vzdelávania, resp. zabezpečujú školenia pre štátnych zamestnancov.
Súčasne si treba uvedomiť, že napĺňanie niektorých úloh v súvislosti s realizáciou štátnej jazykovej politiky sa nezaobíde bez vyčlenenia istých nevyhnutných finančných prostriedkov. 
Podpísaním zmluvy o spolupráci medzi ministerstvom kultúry, ministerstvom školstva a Slovenskou akadémiou vied sa zabezpečí dobudovanie Slovenského národného korpusu v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011.