SPRÁVA O REALIZÁCII PROGRAMU PHARE
V SLOVENSKEJ REPUBLIKE V ROKU 2000

1.	Programy PHARE realizované v roku 2000

V roku 2000 sa realizovali projekty, ktoré boli dohodnuté medzi vládou SR a Komisiou EÚ v rámci finančných memoránd za roky 1997, 1998 a 1999.

V roku 1997 boli podpísané Finančné memorandá vo výške 44,55 MEUR v nasledovnom členení:

Národný program Phare	
SR9701 Reštrukturalizácia priemyselných podnikov 				8,0 MEUR
SR9702 Rozvoj malého a stredného podnikania				8,5 MEUR
SR9703 Podpora exportu a zahraničných investícií				4,5 MEUR
SR9704 Posilnenie integrácie v rezorte financií				2,0 MEUR
SR9705 Reštrukturalizácia bankového sektora					2,0 MEUR
SR9706 Posilnenie integrácie v rezorte pôdohospodárstva			4,0 MEUR
SR9707 Rozvoj občianskej spoločnosti 						3,0 MEUR
SR9708 Reforma systému zdravotníctva					6,0 MEUR
SR9709 Koordinácia pomoci 							1,0 MEUR
Spolu Národný program Phare							39,0 MEUR

Program TEMPUS									4,0 MEUR

Účasť SR v Komunitárnych programoch ES					1,55 MEUR
(Leonardo, Socrates, Mládež pre Európu)

V roku 1998 boli podpísané finančné memorandá vo výške 77,42 MEUR v nasledovnom členení:

Národný program PHARE
SR9806.01 Verejná správa							0,5 MEUR
SR9806.02.01 Ústavný súd							0,3 MEUR
SR9806.02.02 Vzdelávanie sudcov						0,7 MEUR
SR9807 Kataster									3,5 MEUR
SR9808.01 Aproximácia práva, Európska integrácia 
a koordinácia PHARE								3,0 MEUR
SR9808.02 Pôdohospodárstvo							5,0 MEUR
SR9808.03 Financie								2,0 MEUR
SR9808.04 Špeciálny prípravný program pre ŠF EÚ				7,0 MEUR
SR9809.03 Boj proti korupcii a organizovanému zločinu			2,0 MEUR
SR9809.01 Zdokonalenie činnosti súdov					2,0 MEUR
SR9809.02 Register trestov							0,5 MEUR
SR9809.04 Colné riaditeľstvo							0,7 MEUR
SR9810.02 Budovanie inštitúcií v životnom prostredí				2,5 MEUR
SR9810.01 Grantový fond životného prostredia		         15,0 MEUR
SR9811 Účasť SR v Komunitárnych programoch ES
(Leonardo, Socrates, Mládež pre Európu)					1,2 MEUR
Spolu Národný program Phare		         45,9 MEUR

Program TEMPUS									4,0 MEUR

Program Pre – Ins
SR9813.01 Navŕšenie Slovenského poprivatizačného fondu			4,0   MEUR
SR9813.02 Posilnenie kapacity Národnej rady SR				2,0   MEUR
SR9809.03 Boj proti korupcii							1,05 MEUR
SR9813.04Zlepšenie postavenia Rómov
v okrese Spišská Nová Ves						           0,45 MEUR
Spolu Program Pre-Ins								7,5   MEUR

SR9812 Program veľkých infraštrukturálnych projektov (LSIF)	
D61 obchvat Bratislavy na úseku Senecká - Mierová			15,0 MEUR

SR9814 Program cezhraničnej spolupráce PHARE				5,0 MEUR

V roku 1999 boli podpísané finančné memorandá vo výške 103,3 MEUR v nasledovnom členení:

Národný program Phare
SR9905.01 Posilnenie mimovládnych organizácií				2,5 MEUR
SR9905.02 Ochrana národnostných menšín					1,8 MEUR
SR9906.01 Podpora priamych zahraničných investícií a podpora exportu	5,5 MEUR
SR9906.02 Rozvoj malého stredného podnikania			11,0 MEUR
SR9906.03 Navŕšenie Slovenského poprivatizačného fondu			6,0 MEUR
SR9906.04 Posilnenie katastra							4,2 MEUR
SR9907.01 Štandardy a certifikácia						1,8 MEUR
SR9907.02 Vytvorenie Úradu pre štátnu pomoc				1,5 MEUR
SR9907.03 Aproximácia legislatívy v oblasti verejného obstarávania	1,1 MEUR
SR9908.01 Posilnenie súdnictva							5,0 MEUR
SR9908.02 Ministerstvo vnútra							5,0 MEUR
SR9909 Poľnohospodárstvo							4,0 MEUR
SR9910 Štrukturálny cenzus fariem						2,0 MEUR
SR9911 Životné prostredie							1,5 MEUR
SR9912 Energetika									1,2 MEUR
SR9913.01 Colnice									3,1 MEUR
SR9913.02 Nepriame dane							1,5 MEUR
SR9913.03 Telekomunikácie							1,5 MEUR
SR9913.04 Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci				2,5 MEUR
SR9913.05 Reforma verejnej správy						1,2 MEUR
SR9913.06 Podpora CFCU							0,6 MEUR
SR9914 Rekonštrukcia mosta Štúrovo-Ostrihom				5,0 MEUR
Spolu Národný program Phare		         69,5 MEUR
Program TEMPUS	4,0	MEUR
Účasť SR v Komunitárnych programoch ES
(Leonardo, Socrates, Mládež pre Európu)					1,69 MEUR

SR9921 Účasť SR v V. rámcovom programe
pre rozvoj vedy a techniky								1,73 MEUR

Program veľkých infraštrukturálnych projektov (LSIF)
SR9903 Príprava projektov pre program ISPA					2,4 MEUR

Program Pre-Ins
SR9904 Program rozvoja menšín						2,0 MEUR

SR9916 Program cezhraničnej spolupráce Slovensko-Rakúsko		4,0 MEUR

SR9917 Program cezhraničnej spolupráce Slovensko-Česká republika	2,0 MEUR

SR9918 Program cezhraničnej spolupráce Slovensko-Maďarsko		2,0 MEUR

SR9919 Program Consensus							2,0 MEUR

SR9920 Program na prípravu projektov						2,0 MEUR

SR9922 Program pre podporu odstavenia jadrových elektrární		         10,0 MEUR

2.	ROZDELENIE PROSTRIEDKOV PHARE podľa sektorov

V rámci finančných memoránd 1997-1999 boli pre Slovenskú republiku alokované zdroje v rozsahu 225,27 MEUR. V roku 2000 skončila platnosť finančných memoránd 1997, pre ktoré SR dosiahla 89% využitie alokovaných zdrojov. Nižšie využitie alokovaných zdrojov bolo spôsobené predovšetkým spomalením privatizácie bánk (prostriedky boli realokované) a nedostatočnou absorpčnou kapacitou v rezorte zdravotníctva. Tiež v dôsledku dlhšieho kontraktačného a výdavkového obdobia FM 1997 o 12 mesiacov boli v procese programovania špecifikované niektoré aktivity, ktoré sa neskôr ukázali ako nadbytočné, resp. nerelevantné. Finančné memorandá 1998 mali stanovené kontraktačné obdobie do 31. 12. 2000. K tomuto dátumu bolo nakontrahovaných 98% alokovaných prostriedkov. Úroveň čerpania prostriedkov k rovnakému dátumu dosiahla 43%. Finančné memorandá podpísané v roku 1999 dosiahli k 31. 12. 2000 celkovú úroveň kontraktácie 25% pričom za realizované práce, dodávky a služby bolo vyplatených 11% alokovaných zdrojov.

Z hľadiska rozdelenia prostriedkov Phare sú prijímatelia pomoci rozdelení do 12 skupín – sektorov podľa účelu použitia pomoci. Sú to nasledovné sektory:
-	rozvoj podnikania, zahŕňajúci podporu malých a stredných podnikateľov, pomoc pri transformácii a reštrukturalizácii priemyslu, podporu exportu a zahraničných investícii,
-	školstvo, veda a vzdelávanie, zahŕňajúci podporu pre Ministerstvo školstva a podporu realizovanú v rámci komunitárnych programov zameraných na oblasť vzdelávania a podpory vedecko-technického rozvoja,
-	finančný a bankový sektor, zahŕňajúci podporu verejných financií, daňovú oblasť, štátnu pomoc,  bankový sektor a finančný trh
-	infraštruktúra a životné prostredie, zahŕňajúci pomoc smerujúcu do sektorov doprava, telekomunikácie, energetika a životné prostredie,
-	pôdohospodárstvo a kataster, zahŕňajúci pomoc pre rezorty pôdohospodárstva a katastra,
-	sociálne veci a zdravotníctvo, zahŕňajúci pomoc pre Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny, Národný úrad práce a Ministerstvo zdravotníctva,
-	spravodlivosť a vnútorné veci, zahŕňajúci pomoc pre rezorty spravodlivosti a vnútra, generálnu prokuratúru,  sudcovskú komunitu a colnice
-	verejná správa, zahŕňajúci pomoc pri reforme verejnej správy a zvyšovanie odbornej úrovne predstaviteľov samospráv,
-	ochrana menšín, zahŕňajúci podporu pri realizácii opatrení na zlepšenie situácie národnostných menšín SR s dôrazom na rómsku menšinu,
-	mimovládne organizácie, zahŕňajúci podporu smerujúcu do oblasti tretieho sektora,
-	regionálny rozvoj a cezhraničná spolupráca, zahŕňajúci pomoc pri budovaní administratívnej štruktúry pre regionálnu rozvojovú politiku a aktivity cezhraničnej spolupráce,
-	ostatné aktivity na podporu európskej integrácie, zahŕňajúci priamu pomoc pre inštitúcie integračného procesu a pomoc smerujúcu do oblastí nezaradených do niektorého z predchádzajúcich sektorov, najmä oblasť voľného pohybu tovarov a posilňovanie administratívnej kapacity.

Najväčšia časť prostriedkov smerovala do sektorov infraštruktúra a životné prostredie (54,1 MEUR) a rozvoj podnikania (46,5 MEUR). Rozdelenie alokácie Phare medzi jednotlivé sektory je znázornené na grafe 1.

Najvyššiu úroveň čerpania (vyplácania) prostriedkov FM 1997 dosiahli sektory školstvo, ľudské zdroje (100%) a pôdohospodárstvo a kataster (97,5%), najnižšia úroveň bola dosiahnutá vo finančnom a bankovom sektore (71,2%), v sektore zdravotníctva (82,9%) a v sektore ostatné aktivity na podporu európskej integrácie (82,9%). 

Najvyššiu úroveň kontraktácie prostriedkov FM 1998 dosiahli k 31. 12. 2000 sektory rozvoj podnikania a verejná správa (100%), najnižšia bola zaznamenaná v sektoroch regionálny rozvoj a cezhraničná spolupráca (95,1%) a školstvo, ľudské zdroje (95,6%). Najviac prostriedkov bolo vyčerpaných v sektoroch školstvo, ľudské zdroje (95,6%) a rozvoj podnikania (69,8%), najnižšia úroveň čerpania bola zaznamenaná v sektoroch verejná správa (8%) a pôdohospodárstvo a kataster (14,2%).

V rámci FM 1999 dosiahli k 31. 12. 2000 najvyššiu úroveň kontraktácie sektory školstvo, ľudské zdroje (100%) a infraštruktúra a životné prostredie (45,6%), v sektoroch rozvoj podnikania, verejná správa a ochrana menšín neboli v roku 2000 kontrahované žiadne prostriedky. Prehľad alokácie, kontrahovania a čerpania prostriedkov pre jednotlivé sektory je uvedený v tab. 1.

2.1	ROZVOJ PODNIKANIA

	Program PHARE je jedným z kľúčových zdrojov podpory malého a stredného podnikania v SR. Vláda SR zriadila v roku 1993 nezávislú Národnú agentúru pre rozvoj malého a stredného podnikania (NARMSP). Program malého a stredného podnikania, ktorý riadi NARMSP, je spoločnou iniciatívou vlády SR a programu Phare, ktorá sa prejavuje aj vo financovaní programu. Realizuje sa prostredníctvom rôznych finančných nástrojov, najmä podpornou úverovou schémou, malou pôžičkovou schémou, mikropôžičkovou schémou a poskytovaním štartovacieho kapitálu. Táto finančná pomoc spolu s poradenstvom pre podnikateľov prostredníctvom siete RPIC - regionálnych poradenských a informačných centier a BIC - podnikateľských inovačných centier zriadených za finančnej spoluúčasti PHARE, je vysoko užitočnou službou pre malé a stredné podnikanie s cieľom posilnenia sektora. 

V roku 2000 boli prostredníctvom NARMSP realizované projekty zamerané na: 
•	uľahčenie prístupu ku kapitálu pre malých a stredných podnikateľov (MSP),
•	upevnenie postavenia a stimulácia rastu MSP,
•	zvýšenie konkurencieschopnosti,
•	urýchlenie internacionalizácie a prienik na nové trhy.
Projekty v roku 2000 nadväzovali na priority integračného procesu a boli realizované tieto programy : 

Finančné podporné schémy – v rámci trojzdrojového financovania išlo o poskytovanie zvýhodnených úverov a o vstup kapitálových investícií. V rámci tohoto programu boli realizované nasledovné podprogramy : 
•	Podporný úverový program – poskytovanie zvýhodnených úverov MSP,
•	Mikropôžičky – poskytovanie pôžičiek do výšky 500 000 Sk so zvýhodneným úverom,
•	Zárodkový kapitál – poskytnutie prostriedkov formou priameho vstupu do MSP.

Poradenstvo a vzdelávanie – poskytnutie poradenských služieb MSP a školení zlepšujúcich manažérske schopnosti a iných odborných školení. 

Podpora politiky a rozvoja podnikania – podpora združení podnikateľov a živnostníkov, sledovanie podnikateľského prostredia a návrhy vláde na jeho vylepšenie. V rámci tohoto podprogramu boli finančne podporované Centrá prvého  kontaktu a Zriadenie inkubátorov. 

Ďalšími sprostredkovateľmi pomoci PHARE, zameranej na rozvoj súkromného sektora boli Slovenská národná agentúra pre zahraničné investície a rozvoj (SNAZIR), zodpovedná za podporu zahraničných investícií na Slovensku a Programová implementačná jednotka Podpora exportu (PIU Export), zriadená pri Ministerstve hospodárstva SR. PIU Export koordinovala Exportný grantový a stimulačný program, financovaný z programu Phare, zameraný na čiastkové financovanie aktivít, prispievajúcich k rozvoju trhu, výrobku a firiem. V oblasti zahraničných investícií má podpora PHARE za cieľ zvýraznenie SR ako miesta vhodného pre zahraničné investície, a to formou lepšej informovanosti zahraničných investorov, priamych kontaktov s potencionálnymi investormi a spolupráce s ekonomickými organizáciami v štátnom aj v súkromnom sektore. 
V zmysle memoranda porozumenia medzi Európskou komisiou a SR, podpísaného v roku 1999 prebiehal v r. 2000 proces vytvárania spoločnej agentúry, integrujúcej podporu zahraničných investícií a exportu. V júni 2000 bola zriadená a. s. Sario, ktorá mala vykonávať funkciu integrovanej agentúry. Viaceré legislatívne, administratívne aj personálne prekážky však znemožnili rozbehnutie jej činností, čo spôsobilo ohrozenie realizácie projektu SR9906.01, ktorého implementáciu mala zabezpečovať integrovaná agentúra pre podporu zahraničných investícií a exportu.
 Slovenský poprivatizačný fond (SPPF) vznikol spoločnou iniciatívou Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR- poskytuje cca 2/3 investičných prostriedkov ) a Európskej únie (túto zastupuje Nadácia na podporu poprivatizačného podnikania (NPPP), ktorú zriadilo Ministerstvo hospodárstva SR - cca 1/3 investičných prostriedkov). Je to fond rizikového kapitálu v objeme 51,3 mil. EUR, čo predstavuje kombináciu technickej pomoci (8 mil. EUR) a kmeňového kapitálu (43,3 mil. EUR) určeného na reštrukturalizáciu a oživenie slovenských podnikateľských subjektov.
Cieľom projektu je podpora poprivatizačnej reštrukturalizácie a modernizácie súkromných podnikov strednej veľkosti prostredníctvom získania majetkovej účasti navŕšením základného imania týchto podnikov a zastúpenia SPPF v ich orgánoch. Touto cestou SPPF poskytuje podniku dlhodobý finančný kapitál a odbornú pomoc so zámerom skvalitniť podnikový manažment. Akcie, resp. majetkové účasti, ktoré SPPF získa, budú po ukončení jeho činnosti v roku 2006 pravdepodobne prevedené so súhlasom vlády SR, EÚ (PHARE) na iné inštitúcie, nadácie. SPPF spravuje fondový manažér, resp. správca. Orgánmi SPPF, ktoré určujú jeho investičnú stratégiu a kontrolujú činnosť fondového manažéra, sú dozorný a investičný výbor. Orgánom Nadácie na podporu poprivatizačného podnikania je Správna rada NPPP. 

Doteraz SPPF investoval prostriedky do kúpy podielov, resp. zvýšenia základného imania v ôsmich spoločnostiach. V súčasnosti má SPPF v portfóliu akcie, resp. majetkové účasti v piatich slovenských podnikoch; ZK Hydina Košice, Hydina Prešov, OFZ Profily, Topos Tovarníky a Rádio Express.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

Podpora pre rozvoj malého a stredného podnikania mala priamy a významný dopad na priority Partnerstva pre vstup a NPAA.
Neexistovala výslovná previazanosť medzi programami na podporu investícií Phare a prioritami NPAA pri stimulovaní domáceho i zahraničného záujmu, avšak podpora z programu Phare nebola z hľadiska príslušných priorít prínosom. 
Aktivity programu Phare v oblasti podpory exportu a pri posilňovaní konkurencieschopnosti súkromného sektora mali pozitívny dopad.
V rámci rozvoja a reštrukturalizácie súkromného sektora existovala jednoznačná previazanosť medzi programom Phare a prioritami NPAA pri posilňovaní konkurencieschopnosti reštrukturalizáciou podnikov na základe požiadaviek trhu, avšak podpora z programu Phare z hľadiska príslušných priorít nepriniesla očakávaný prínos.

2.2	školstvo, veda a vzdelávanie

	Program TEMPUS

Program TEMPUS otvorený v roku 1990 predstavuje transeurópsku schému spolupráce vo vysokoškolskom vzdelávaní ako príspevok Európskej únie k ekonomickej a sociálnej reštrukturalizácii štátov strednej a východnej Európy. Počas 10 rokov svojej existencie program prešiel vývojom a rozčlenením obsahového zamerania od tvorby nových učebných programov vysokých škôl, cez otázky manažmentu  vysokých škôl   po účasť vysokých škôl na procese budovania a rozvoja administratívnych štruktúr a prípravu administratívnych kapacít v kandidátskych krajinách na členstvo v EÚ.
Posledné návrhy projektov boli posudzované v roku 1999. Všetky projekty budú ukončené do konca roka 2001. Program v SR koordinuje Národná kancelária Tempus.

Program LEONARDO da VINCI

Program bol otvorený v roku 1995 ako realizačný program politiky Európskych spoločenstiev v oblasti odborného vzdelávania. V prvej fáze (1995-1999) sledoval kľúčový cieľ, ktorým bola podpora politike a inováciám v odbornom vzdelávaní v kontexte nadnárodných partnerstiev, oboznámenie sa s otázkou práva EÚ (acquis communautaire) v odbornom vzdelávaní. Vznikol ako reakcia na dokument „Rast, konkurencieschopnosti  a zamestnanosť“, ktorý zdôraznil životný význam odborného vzdelávania a prípravy v boji proti nezamestnanosti a v podporovaní konkurencieschopnosti podnikov, a zároveň reagoval aj na dokument „Vyučovanie a učenie sa v učiacej sa spoločnosti“.
Program je určený študentom a pedagogickým pracovníkom od materských škôl až po inštitúcie vzdelávania dospelých. Jeho hlavný zámer je realizácia európskej politiky odbornej prípravy mládeže a rozvoj mobility s cieľom zlepšiť, zdokonaliť a zefektívniť odborné vzdelávanie a prípravu na povolanie v celoživotnom kontexte.
Koordináciu aktivít realizovaných v rámci programu zabezpečuje Národná kancelária programu Leonardo da Vinci.

Program SOCRATES

Program Sokrates si za svoj hlavný cieľ vytýčil prispieť k vybudovaniu Európy poznania a reagovať na najvýznamnejšie výzvy 21. storočia – podporiť celoživotné vzdelávanie, podnietiť prístup k vzdelávacím možnostiam pre každého, pomôcť ľuďom získať uznané kvalifikácie a zručnosti potrebné na výkon povolania. 
V roku 2000 program Socrates vstúpil do 2. fázy, ktorá sa snaží zlepšiť už existujúce podprogramy a uvádza niekoľko inovácií. Jedným z hlavných cieľov je podporovať medzinárodnú spoluprácu medzi účastníckymi krajinami prostredníctvom projektovej spolupráce a mobilít. K užšie definovaným cieľom patrí podpora učenia sa cudzím jazykom, mobilít a inovácií. 
V druhej fáze programu Socrates sa kladie dôraz na tieto aktivity: podpora európskej dimenzie vo vzdelávaní, zdokonaľovanie sa v cudzích jazykoch a podpora rozvoja výmeny informácií.
Program Socrates má 5 podprogramov :
•	Comenius – školské vzdelávanie
•	Erasmus – vysokoškolské vzdelávanie
•	Grundtvig – vzdelávanie dospelých
•	Lingua -  vyučovanie a štúdium jazyka
•	Minerva – podpora otvoreného a dištančného vzdelávania
Program je koordinovaný prostredníctvom Národnej kancelárie programu Socrates.

Program MLÁDEŽ

	Základnou myšlienkou programu Mládež je podpora celoživotného vzdelávania a vytvorenie priestoru pre európsku spoluprácu v oblasti mládežníckej politiky. Program podporuje mobilitu, iniciatívu, multikultúrne učenie a solidaritu mladých ľudí v Európe. SR vstúpila do programu Mládež 18. 9. 2000. Tento program spája v sebe 2 predchádzajúce programy: Mládež pre Európu a Európska dobrovoľnícka služba. Pomocou mobilitných aktivít program podporuje iniciatívu a kreativitu mládeže, spoznávanie rozdielnosti a jednoty spoločnej európskej kultúry a histórie.
Program Mládež koordinuje na Slovensku Národná kancelária programu Mládež.

Piaty rámcový program pre rozvoj vedy a techniky

Program sa realizuje pre roky 1998-2002 pričom definuje strategické priority Európskej únie v oblasti vedy, výskumu a demonštračných aktivít, medzi ktoré zaraďuje pomoc riešeniu problémov a významné socio-ekonomické problémy Európy, ako napríklad zvýšenie konkurencieschopnosti  európskej ekonomiky a priemyslu, tvorbu nových pracovných miest a zlepšenie kvality života  obyvateľov Európy, pričom dôraz sa kladie na inovačný aspekt výsledkov výskumu a hmatateľný úžitok pre všetkých. Oblasť jadrovej energie sa definuje ako sekcia Euratom Piateho rámcového programu.

Piaty rámcový program obsahuje 4 tematické programy a 3 horizontálne programy. Tematické programy sa orientujú na tieto otázky:
-	Zlepšenie kvality života a manažment zdrojov živej prírody,
-	Technológie informačnej spoločnosti,
-	Konkurencieschopnosť a udržateľný rast
-	Energia, životné prostredie a udržateľný rast (vrátane jadrovej energie)

Horizontálne programy sa zameriavajú na tieto témy:
-	Posilnenie medzinárodného postavenie európskeho výskumu
-	Podpora inovácií a motivácia malých a stredných podnikov
-	Zvyšovanie ľudského výskumného potenciálu a socio-ekonomických poznatkov

Koordináciu programu v Slovenskej republike zabezpečuje Ministerstvo školstva SR. Realizáciu programu zabezpečuje SARC (Slovenské centrum akademického výskumu).

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

V oblasti vzdelávania aktivity programu Phare neznamenali prínos pre Partnerstvo pre vstup ani pre NPAA. Program však v dôsledku slabého riadenia utrpel.

2.3	FINANČNÝ  A BANKOVÝ  SEKTOR

	V rámci FM Národného programu PHARE sa realizovali programy v sektore : financie na MF SR a bankovníctva v NBS.
 
		V sektore verejné financie bola pomoc PHARE zameraná na prijímanie legislatívy EÚ v oblasti vnútorného trhu. Pomoc sa orientovala na celkové posilnenie kapacity Ministerstva financií SR v oblasti európskej integrácie, štátnej pomoci, inštitucionálneho posilnenia systému štátnej pokladnice, dozoru nad kapitálovým trhom a v oblasti finančnej kontroly na posilnenie administratívnej kapacity pri výbere nepriamych daní.

Projekt Zdaňovanie

Základným cieľom tohto projektu je zlepšenie výberu nepriamych daní zvýšením účinnosti daňových inšpekcií a posilnenia povedomia daňových poplatníkov dobrovoľne platiť dane. Celý projekt bol rozdelený na tri podprojekty (1) metodológia výberu daní, (2) daňová kontrola a (3) informačný systém. Táto aktivita je doplnená školeniami a seminármi s cieľom stimulovať zmeny v systéme výberu dane z pridanej hodnoty a ich priamy vplyv na výber daní. Súčasťou projektu sú aj školenia daňových inšpektorov. 

Projekt Štátna pomoc – podpora investícií

Cieľom programu je pomoc pri uplatňovaní nového zákona o štátnej pomoci a zabezpečiť primerané zdroje pre Úrad pre štátnu pomoc. Hlavným cieľom programu je zabezpečenie prijatia záväzkov členstva v súlade s danými záväzkami. V rámci tohoto programu bola poskytnutá podpora pre zabezpečenie technického vybavenia  a školenia zamestnancov Úradu pre štátnu pomoc, vzdelávanie školiteľov a študijné pobyty. 

Projekt Stratégia a podpora legislatívy štátnej pokladnice

Cieľom projektu je skompletizovať celkovú stratégiu projektu štátnej pokladnice na Ministerstve financií a zlepšiť kvalitu rozhodnutí riadiaceho výboru štátnej pokladnice a tak získať kompletný rozsah predpisov pre nový decentralizovaný systém štátnej pokladnice. Čiastočným cieľom projektu je  vyskúšanie vybraných funkcií nového systému štátnej pokladnice na pilotných miestach a zvýšenie stupňa platnosti nového systému štátnej pokladnice  na odbore informatiky Ministerstva financií SR a DataCentra. Dosiahnutie operatívnych a všeobecných špecifikácií pre hlavné aplikácie informačného systému a modernizovaný a efektívny software na podporu požadovaných aplikácií podľa potrieb SR . Následne po vytvorení právneho rámca projekt zabezpečí poskytnutie špecifikácií aplikácií informačného systému a špecifikácií a obstarania adekvátneho softwaru pre pilotné miesta. 

Projekty na podporu finančného trhu

Z finančného memoranda 1997 sa realizovalo niekoľko aktivít na podporu finančného trhu (SR9704.02). Opatrenia financované z programu Phare boli zamerané na zlepšenie povedomia účastníkov finančného trhu, posilnenie odboru kapitálového trhu MF SR, vytvorenie bezpečnostnej komisie ako nezávislého výkonného orgánu kapitálového trhu podľa vzoru a požiadaviek EK. Ďalšie projekty podporili vytvorenie Centrálneho depozitárneho archívu, ktorého cieľom je zvýšenie bezpečnosti cenných papierov SR a zlepšenie dozoru nad poisťovníctvom s cieľom zvýšenia záruky finančnej stability slovenských poisťovní pre ich dlhodobú činnosť.

Projekty v oblasti verejných financií koordinuje a monitoruje programová implementačná jednotka Phare, pracujúca pri Ministerstve financií SR.

Projekty pre podporu bankovníctva

V júni 1999 došlo k významnému navŕšeniu prostriedkov programu PHARE pre bankový sektor (SR 9705), čím Európska komisia pružne reagovala na aktuálnu úlohu Vlády SR  zrealizovať koncepciu privatizácie bánk s majetkovou účasťou FNM SR do konca roku 2000.
Tento projekt zahrňuje niekoľko podprojektov, ktoré sú zamerané na :

•	skvalitnenie bankového dohľadu NBS,
•	skvalitnenie menovej politiky NBS,
•	prepojenie NBS na platobný systém EÚ,
•	diagnostický audit VÚB, SLSP, BS,
•	dlhodobá a krátkodobá asistencia v programe reštrukturalizácie a privatizácie VÚB, SLSP, BS,
•	finanční a právni poradcovia pre privatizáciu VÚB, SLSP, BS,
•	príprava reformy finančného trhu.

Projekt Poradca pre proces privatizácie bánk

Projekt pozostáva zo strategického a finančného poradcu. V novembri 2000 bola schválená realokácia prostriedkov na zabezpečenie pokračovania účasti poradcov pri procese privatizácie 3 štátnych bánk. Táto aktivita bola súčasťou projektu SR9705 pre Národnú banku Slovenska, vzhľadom na oneskorenie celého privatizačného procesu bolo potrebné zabezpečiť kontinuitu aj po skončení platnosti finančného memoranda 1997.

Projekty pre oblasť bankovníctva sú administrované programovou implementačnou jednotkou Phare, začlenenou do Národnej banky Slovenska.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

Neexistovala žiadna explicitná previazanosť medzi programami Phare a prioritami NPAA v sektore bankovníctva, avšak existujú doklady, že Programy Phare pomohli vytvoriť základňu na posilňovanie funkcií bankového dohľadu Národnej banky Slovenska.
Podpora v sektore verejné financie a účtovníctvo odzrkadľuje priority Partnerstva pre vstup a NPAA, osobitne v súvislosti s modernizáciou služieb štátnej daňovej správy a zlepšovaním kontroly verejných financií. Malá pozornosť sa venovala ďalšej práci na daňovej reforme. Príprava a následná realizácia programov bola negatívne poznačená skutočnosťou, že programy vychádzali z nerealistického odhadu schopností prijímateľov podpory túto podporu skutočne prijať. Takisto sa prehliadala existencia prebiehajúcich programov a ich vzájomne si konkurujúcich požiadaviek z hľadiska ľudských zdrojov.

2.4	INFRAŠTRUKTÚRA A ŽIVOTNÉ PROSTREDIE

Opatrenia v sektore životné prostredie ovplyvnil dokument „Stratégia, princípy a priority štátnej environmentálnej politiky“ schválený NR SR v novembri 1993. Na základe tohoto dokumentu bol v roku 1996 pripravený prvý Národný environmentálny akčný plán NEAP I.. Aktualizovaná verzia NEAP II. bola schválená v decembri 1999. Odráža politický postoj vlády k procesu zosúlaďovania legislatívy v oblasti ochrany životného prostredia, ako je to uvedené v dokumentoch Partnerstvo pre vstup (AP) a Národný program pre prijatie acquis communautaire (NPAA). 
Sektor životného prostredia čerpá pomoc Phare od roku 1990. Spočiatku boli riešené neodkladné environmentálne problémy. Následne bola pomoc zameraná na zlepšenie stavu ovzdušia a kvality vôd pri zabezpečení monitorovacieho zariadenia. Potom nasledovali projekty zamerané na inštitucionálne posilnenie, monitoring kvality ovzdušia a začala sa pomoc v oblasti nakladania s odpadmi. 

Projekt Harmonizácia sektorovej politiky a inštitucionálne posilnenie v oblasti ochrany a manažmentu vôd

Cieľom projektu je návrh zabezpečenia výkonu štátnej vodnej správy a jej technickej podpory v oblasti vôd podľa riečnych povodí a analýza rozdielov medzi požiadavkami EÚ, Rámcovej smernice pre vodu (RSV) a praxou uplatňovanou v SR v sektore vôd, inštitucionálny proces smerom k prispôsobovaniu sa požiadavkám RVS, harmonizácia potrebnej spolupráce slovenských inštitúcií v tejto oblasti, školenie zodpovedných štátnych úradníkov v praktickej problematike súvisiacej s implementáciou RVS v SR.
Hlavné aktivity :
•	Analýza súčasnej legislatívy a inštitucionálna štruktúra organizácií, ktoré pracujú v oblasti kontroly kvality vôd v porovnaní s nariadeniami EÚ
•	Vypracovanie návrhov pre zavedenie zmien a nových nariadení v oblasti kontroly kvality vôd aj z hľadiska toxicity odpadových vôd,
•	Školenie personálu MŽP SR, SHMÚ, okresných a krajských úradov, Inšpekcie ŽP a iných patričných organizácií k vypracovaniu nových úloh, odvodených zo zmien,
•	Pomoc pri aplikovaní nového systému vydávania povolení na vypúšťanie odpadových vôd do povrchových tokov,
•	Analýza legislatívy a činnosti MŽP SR v oblasti manažmentu a auditu (EMAS),
•	Analýza legislatívy a činnosti MŽP SR v oblasti kontroly GMO,

Projekt Plán odpadového hospodárstva pre komunálny odpad a skládkovanie 

Projekt je rozdelený na dva podprojekty:

1.	Príprava manažérskeho plánu odpadov pre komunálny odpad
Pri realizácii projektu boli vykonané nasledovné aktivity :
•	kompletizácia databázy,
•	identifikácia zodpovedných odborníkov pre licenciu, inšpekciu a riadenie,
•	vypracovanie konceptov pre separovaný zber v domácnostiach, systém zberu, príprava odpadov ku skládkovaniu,
•	príprava odpadového manažérskeho plánu.

2.	Skládkovanie komunálneho odpadu :

•	inventarizácia platnej databázy; v prípade nutnosti zber doplňujúcich údajov databázy o skládkach, stav zákonov SR.,
•	hodnotenie existujúcich národných predpisov a nariadení pre súlad s acquis
•	harmonizácia legislatívy s EÚ.

Projekt Posilňovanie inštitúcii v oblasti znečistenia ovzdušia

Hlavným cieľom programu je posilnenie inštitúcií v oblasti znečistenia ovzdušia, tvorba smerníc pre riadiace plány kvality ovzdušia a ich implementácia pre vybrané oblasti SR. 
Aktivity programu boli zamerané na analýzy :
•	súčasného právneho rámca s hlavným zameraním na Rámcovú smernicu 96/62/EC a dcérske smernice,
•	činnosti pre monitorovanie okolitého ovzdušia,
•	opätovného hodnotenia znečistených oblastí,
•	inventarizácie emisií,
•	súčasných plánov (NPAA) pre prijatie existujúcej legislatívy, monitoring a implementácia,
•	budovania administratívnej kapacity zodpovedajúcich inštitúcií rozvoja návodov pre manažérske plány ochrany ovzdušia a ich pilotné zavedenie.

Podpora Európskej únie smeruje v rámci tohto podprogramu do oblasti ochrany
vôd, odpadového hospodárstva a ochrany ovzdušia. Cieľom investičnej podpory je:
a)	výstavba a rekonštrukcia systémov na zber, triedenie, spracúvanie a zneškodnenie nebezpečných a komunálnych odpadov,
b)	výstavba a rekonštrukcia systémov na zásobovanie pitnou vodou, odvádzanie odpadových vôd a výstavba čistiarní odpadových vôd,
c)	výstavba a rekonštrukcia zariadení na znižovanie znečistenia ovzdušia,
d)	zavedenie vhodných technológií z hľadiska životného prostredia na prevenciu znečistenia pri zdroji ako aj znižovanie znečisťovania a predchádzanie a obmedzovanie tvorby odpadov.

Z prostriedkov Phare sa v roku 1998 vyčlenilo 15 MEUR. Tieto sa môžu na
základe schválených investičných projektov čerpať do konca roka 2002. Príspevky na spolufinancovanie sa poskytuje prostredníctvom Implementačnej agentúry EGS MŽP SR. O podporu sa mohli uchádzať subjekty verejného a súkromného sektora, ktoré spĺňali predpísané kritériá.
Na preklenutie počiatočných ťažkostí so zavedením EGS poskytla Európska komisia odbornú pomoc vo výške 106 833 EUR. Za účelom vybudovania EGS bolo z Phare prostriedkov vyčlenených ďalších 549 920 EUR.
Projekty v oblasti životného prostredia koordinuje Odbor programovania environmentálnych projektov Ministerstva životného prostredia SR.

V sektore dopravy sa realizovali prostriedky, ktoré boli v roku 1998 alokované v rámci Programu pre veľké infraštrukturálne projekty. Z tohto programu je financovaná výstavba diaľničného obchvatu Bratislavy D61 na úseku Mierová - Senecká. Cieľom programu je zlepšenie infraštruktúry v regióne hraničiacom s EÚ.

Z prostriedkov PHARE alokovaných v rámci Národného programu PHARE 1999 sa realizuje rekonštrukcia mosta Márie Valérie medzi mestami Štúrovo a Ostrihom, zničeného počas II. svetovej vojny. Širším cieľom tohoto projektu je podpora stabilných a dobrých vzťahov medzi SR a MR a posilnenie Európskeho paktu stability.

Projekt Reforma regulačného rámca v telekomunikáciách

V oblasti telekomunikácií pomoc PHARE smerovala na posilnenie inštitucionálnych a administratívnych kapacít v oblasti telekomunikácií. Hlavným cieľom programu bolo zriadenie Národného regulačného úradu (NRÚ) v súlade s novým zákonom o telekomunikáciách a príprava legislatívneho rámca pre NRÚ (Telekomunikačný úrad SR). Ďalej sa zabezpečoval vývoj a realizácia frekvenčného riadiaceho systému a vývoj a realizácia frekvenčného monitorovacieho systému.

Koordináciu projektov v oblasti dopravy a telekomunikácií zabezpečuje Oddelenie zahraničnej pomoci Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

Zatiaľ čo počiatočná podpora v sektore životné prostredie, pokiaľ neexistovalo Partnerstvo pre vstup ani NPAA, sa zakladala na prístupe určovanom požiadavkami a nepriamo riešila zosúlaďovanie zákonov, v neskoršej etape podpora z programu Phare priamo riešila priority NPAA v oblastiach ochrany ovzdušia, vody a odpadov. Napriek ambicióznemu legislatívnemu programu, deklarovanému vládou Slovenskej republiky na zrýchlenie zosúlaďovania v oblasti životného prostredia, bol zaznamenaný iba skromný pokrok, pričom hlavným problémom je citeľný nedostatok kvalifikovaných pracovníkov.
Investičné aktivity v oblasti dopravy nemali väzbu na priority Partnerstva pre vstup a NPAA, svojím charakterom sú zamerané na budovanie regionálnej infraštruktúry a komunikačných väzieb. Opatrenia v oblasti telekomunikácií vychádzajú z priorít predvstupového procesu. Ich prostredníctvom sa realizuje uplatňovanie harmonizovanej legislatívy.

2.5	PôDOHOSPODÁRSTVO A KATASTER

V sektore pôdohospodárstva boli v rámci programu FM 1997 realizované nasledujúce projekty:
1.	Inštitucionálna podpora, tréning a poradenstvo:
-	strategické poradenstvo vedeniu MP SR
-	organizácia seminárov a workshopov pre pracovníkov rezortu
-	rozvoj Poľnohospodárskeho informačného systému podľa požiadaviek EÚ a pokračovanie technickej pomoci jednotke Phare
-	podpora štátnej lesníckej politiky v SR, právny a inštitucionálna rámec súkromného sektora
2.	Harmonizácia fytosanitárnej a veterinárnej infraštruktúry:
-	nákup základnej výpočtovej techniky a nákup laboratórnej techniky na zlepšenie technickej infraštruktúry vo fytosanitárnej a veterinárnej kontrole a kontrole potravín
3.	Fond rozvoja vidieka – pilotné projekty:
Fond bol zriadený z prostriedkov Phare a prostriedkov ŠR a financoval pilotné projekty v regiónoch Slovenska.
4.	Modernizácia a prispôsobenie potravinárskeho sektora:
-	vypracovanie štrukturálneho plánu na podporu rozvoja marketingu s čerstvým a spracovaným ovocím a zeleninou
-	zabezpečenie technickej pomoci pre domácich spracovateľov mäsa
-	vypracovanie modelu pilotnej mäsospracovateľskej jednotky

V rámci FM 1998 bola Phare pomoc smerovaná prostredníctvom twinningu na harmonizáciu legislatívy vnútorného trhu, dobudovanie inštitúcií a poradenstvo v oblasti poľnohospodárskej politiky, ako aj na dodávku techniky pre harmonizačné opatrenia v pôdohospodárstve.

	Vo FM 1999 boli Phare prostriedky smerované do harmonizácie legislatívy v oblasti systému kontroly kvality mlieka a dobudovania Národného referenčného laboratória prostredníctvom twinningu.

	Projekty v sektore poľnohospodárstva koordinuje programová implementačná jednotka Phare Ministerstva pôdohospodárstva SR. Konečnými prijímateľmi pomoci sú organizačné zložky MP SR, prípadne organizácie v jeho pôsobnosti.

Ďalším projektom FM 1999 je Projekt Štrukturálny cenzus fariem. Projekt je zameraný na zosúladenie poľnohospodárskej štatistiky s požiadavkami EÚ a harmonizácia existujúcich smerníc v oblasti štatistiky s legislatívou EÚ. Hlavným cieľom projektu je zdokonaľovanie štatistiky peňažných tokov v poľnohospodárstve a štatistiky produktivity práce v poľnohospodárstve. Projekt koordinuje podpredseda ŠÚ SR ako sektorový koordinátor a Odbor štatistiky pôdohospodárstva a životného prostredia, ktorý je implementačnou jednotkou pre projekt.

	

V sektore kataster a registrácia pozemkov boli realizované dva projekty:

	Projekt Inštitucionálne posilnenie Úradu geodézie, kartografie a katastra SR
Cieľom programu je podpora inštitucionálneho budovania Úradu geodézie, kartografie a katastra SR v období zosúladenia legislatívy a prístupov k problematike registrácie vlastníckych práv a katastra nehnuteľností s EÚ, najmä v oblasti formulácie zámerov na podporu fungovania trhového hospodárstva, v oblasti trhu s nehnuteľnosťami, reforiem verejného sektora, ochrany vlastníckych práv k nehnuteľnostiam a podpora v oblasti dobudovania rezortu technickým vybavením a modernými informačnými technológiami. V rámci programu bola podporená funkcia katastra nehnuteľností v SR dodávkou technického vybavenia a moderných informačných technológií pre potreby katastra nehnuteľností. 

Projekt Implementácia národnej katastrálnej politiky 

Hlavným cieľom tohoto programu je implementácia národnej katastrálnej politiky a príprava vstupu do EÚ a dosiahnutie záväzkov acquis . Bezprostredným cieľom tohoto projektu je podpora vytvorenia funkčnej trhovej ekonomiky v SR . 

Projekty pre oblasť katastra nehnuteľností sú koordinované programovou implementačnou jednotkou na Úrade geodézie, kartografie a katastra SR.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

V sektore poľnohospodárstvo a kataster, napriek rozsiahlej podpore, sa zaznamenal iba minimálny dopad na schopnosť orgánov SR prijať a efektívne využiť predvstupové finančné prostriedky a zbližovať sektorové politiky Európskej únie a Slovenskej republiky. Pokrok bol dosiahnutý v oblasti transpozície legislatívy ES vo veterinárnej a fytosanitárnej oblasti, hoci jej realizácia je aj naďalej slabá. V súvislosti s hraničnými kontrolnými stanovišťami, zvyšovaním kvalifikácie, veterinárnymi a fytosanitárnymi informačnými systémami, registráciou zvierat a ich identifikáciou je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie. Kataster musí zabezpečiť ochranu ľudských práv a vlastníctva, avšak príspevok z programu Phare pre tento sektor nepriniesol úspech.

2.6	SOCIÁLNE VECI A ZDRAVOTNÍCTVO

V sektore sociálnych vecí bola pomoc z fondov PHARE zameraná na systém vzdelávania a školenie, vybudovanie informačného systému ochrany práce v SR a na reformu systému sociálnej ochrany a implementáciu acquis communautaire v tejto oblasti. Všetky projekty vychádzajú z požiadaviek integračného procesu a majú väzbu na priority “accession driven”. Projekty v sektore sociálnych vecí majú široký inštitucionálny rámec a sú realizované v spolupráci viacerých zainteresovaných partnerov.

Projekt Zdokonalenie systému ochrany práce v SR

Cieľom programu je dosiahnutie úplného súladu systému ochrany práce v SR so štandardami Európskej únie prostredníctvom zdokonalenia legislatívy v oblasti ochrany práce, vybudovaním systému vzdelávania a školenia. Vybudovanie informačného systému ochrany práce a informačného centra o ochrane práce. Širším cieľom tohoto programu je prijatie legislatívy EÚ v oblasti BOZP.

	Aktivity Phare v oblasti sociálnych vecí koordinuje Odbor Phare a inej zahraničnej pomoci Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR.

V sektore zdravotníctva boli realizované projekty zamerané najmä na posilnenie služieb v zdravotníctve s dôrazom na primárnu zdravotnú starostlivosť a prevenciu chorôb, na decentralizáciu riadenia a harmonizáciu legislatívy a vzdelávania so štandardami EÚ. V porovnaní s týmito opatreniami bol nižší objem prostriedkov určený na podporu práv pacientov, technické vybavenie a odbornú pomoc pre implementáciu programov PHARE.

Projekty Phare pre sektor zdravotníctva sú koordinované Odborom zahraničných vzťahov a európskej integrácie Ministerstva zdravotníctva SR.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

Podpora z programu Phare pri rozvoji trhu práce odzrkadľovala priority Partnerstva pre vstup a NPAA. V rámci sociálneho sektora neexistuje žiadna konkrétna previazanosť na priority Partnerstva pre vstup a NPAA.
Partnerstvo pre vstup sa neodvoláva na sektor zdravotníctva a odkaz na verejnú zdravotnú starostlivosť v NPAA je veľmi všeobecný. Programy v tomto sektore sa zdali byt' v úvodných etapách veľmi sľubné. Podpora z programu Phare však znamenala iba skromný prínos z hľadiska reformy rezortu a konečný dopad podpory je zanedbateľný. Nový systém financovania sa nezaviedol a postup pri privatizácii sekundárnej zdravotnej starostlivosti je veľmi pomalý.

2.7	SPRAVODLIVOSŤ A VNÚTORNÉ VECI

V sektore spravodlivosti boli realizované tri twinningové projekty, ktorých hlavným cieľom bolo:

•	právne poradenstvo a rozvoj inštitucionálnych a riadiacich štruktúr na MS SR a slovenských súdoch. Aktivity boli zamerané na pokračovanie reformy správneho súdnictva, harmonizáciu práva obchodných spoločností, obchodného práva SR a konkurzného práva SR s právom EÚ v zmysle NPAA.
•	modernizácia súdnictva, modernizácia informačného systému a zvýšenie efektivity súdnictva SR. Riešenie otázok Systému dohľadu (urýchlenie súdnych konaní), zvýšenie efektivity súdov, vytvorenie počítačovej komunikačnej infraštruktúry, zavedenie elektronického systému vyhľadávania súdnych pohľadávok a ochrana dát, sprístupnenie právneho informačného systému JASPI pre verejnosť.
•	vzdelávanie sudcov - zmeniť štruktúru vzdelávacieho systému sudcov v SR v zmysle NPAA. Program bol cielený na reformu systému vzdelávania sudcov v SR, aplikáciu práva EÚ sudcami SR v rozhodovacej činnosti súdov SR, získanie informácií o práve a inštitúciách EÚ, zdokonaľovanie anglickej a nemeckej právnej terminológie sudcov a pracovníkov MS SR, vzájomnú spoluprácu v trestných veciach a alternatívne riešenie sporov. 

Projekty pre oblasť spravodlivosti sú koordinované programovou implementačnou jednotkou Phare, vytvorenou na Ministerstve spravodlivosti SR.
Samostatný projekt „ Vzdelávanie sudcov“ bol realizovaný pod gesciou Združenia sudcov Slovenska.

Projekt pre Ústavný súd

Hlavným cieľom projektu je asistovať pri integračnom procese a podporiť prijatie Acquis Communautaire. V rámci toho prioritné potreby súdnictva sa týkajú predovšetkým posilnenia nezávislosti a zvýšenia efektivity rozhodovacej činnosti. Ďalšie ciele projektu sa zameriavali na vybudovanie jednotného a efektívneho právno-informačného systému a databázy kvôli podpore a zrýchleniu rozhodovacej činnosti. 

V pôsobnosti Ministerstva vnútra SR sa realizovali prostriedky PHARE na prispôsobenie legislatívy SR v oblasti vnútorných záležitostí k acquis communautaire, najmä v oblastiach správy a ochrany hraníc, migrácie, prispôsobenia vízovej politiky SR. Cieľom projektov je zefektívnenie azylovej procedúry, vybudovanie spoločného pracoviska protidrogových útvarov polície s colníkmi a skvalitnenie prípravy pracovníkov protidrogových útvarov, odborná príprava policajtov na výcvik v policajnom manažmente, v oblasti azylu a migrácie, právna pomoc MV SR vzhľadom na začlenenie do systému Schengen a ďalej zlepšenie spolupráce s medzinárodnými agentúrami zameranými na boj proti organizovanému zločinu. 

Koncovými prijímateľmi týchto projektov sú podriadené zložky Ministerstva vnútra SR: Migračný úrad, Prezídium PZ, Hraničná a cudzinecká polícia a Kriminalisticko-expertízny ústav. Koordináciu projektov zabezpečuje Oddelenie európskej integrácie Odboru európskej integrácie a zahraničných vzťahov MV SR.

Projekt Informačný systém na verifikáciu osobných údajov v registri trestov

Tento program je realizovaný na Generálnej prokuratúre SR a jeho širší cieľ je zameraný na boj proti organizovanému zločinu, obchodovaniu s drogami a ľuďmi, praniu špinavých peňazí a korupcii a implementácia národného programu pre boj s korupciou v rezorte prokuratúry. Prostriedky programu PHARE sú investované do vybudovania elektronického registra trestov a zrýchlenie poskytovania informácii o odsúdených osobách pre orgány činné v trestnom konaní.

Realizáciu projektu zabezpečuje Oddelenie informatiky Generálnej prokuratúry SR.

	V sektore colníc sa realizovali 3 projekty zamerané na vytvorenie technických podmienok pre začlenenie SR do EÚ:

Projekt Colný informačný systém

Cieľom projektu je posilniť colný informačný systém ako aj vývoj, implementácia a posilnenie colnej správy, dokončenie vývoja colného deklaračného systému a zvýšenie jeho funkčnosti a implementáciu do praxe. Proces implementácie CIS ešte nezačal. V rámci twinningového projektu sa vypracováva komplexná colná stratégia, školenia a tvorivé dielne pre slovenských pracovníkov, ďalším s cieľom zosúladenia pracovných štandardov Colného riaditeľstva SR (CRSR) s požiadavkami EÚ. Projekt ďalej podporuje zvýšenie kapacity CRSR v boji proti korupcii a podvodom prostredníctvom zavádzania moderných vykonávacích postupov, spravodajského a informačného systému.

Projekt Výstavba hraničného priechodu Vyšné Nemecké

V rámci projektu sa realizuje dostavba hraničnej veterinárnej a fyto-sanitárnej stanice na hraničnom priechode Vyšné Nemecké. Ide o 2. etapu výstavby zariadení pre nákladnú dopravu na tomto priechode. Cieľom projektu je zlepšenie účinnosti veterinárnej a fytosanitárnej kontroly pri migrácii potravín a surovín živočíšneho a rastlinného pôvodu. 

Projekt Zariadenie pre kontrolnú halu na východnej hranici

Projekt je zameraný na vybavenie kontrolnej haly na colnom hraničnom priechode Vyšné Nemecké zariadeniami potrebnými na vykonávanie podrobných kontrol motorových vozidiel. Jeho cieľom je podpora činnosti colných orgánov v priestore budúcej vonkajšej hranice EÚ pre boj proti organizovanému zločinu, pašovanu tovaru a osôb, praniu špinavých peňazí a korupcii.

Projekty v sektore colníc koordinuje programová implementačná jednotka Phare vytvorená pri Ministerstve financií SR. Konečným užívateľom projektov je Colné riaditeľstvo SR.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

V sektoroch spravodlivosti a vnútorných vecí sa priority Partnerstva pre vstup a NPAA v oblasti kontroly imigrácie a migrácie riešili efektívne, inak sú tu však medzery.
Programy v rámci colníc podporujú reformu a modernizáciu colnej správy, aby dokázala v strednodobom výhľade prijať acquis communautaire. Dôraz bol kladený na vybavenosť tejto služby modernými systémami na spracovanie colných vyhlásení v súlade s praxou Európskej únie. Malá pozornosť sa venovala širším záležitostiam budovania príslušných inštitúcií a rozvoja kapacít, ako aj zosúlaďovaniu zákonov so smernicami EÚ.

2.8	VEREJNÁ SPRÁVA

Projekt Podpora Národnému programu decentralizácie a modernizácie verejnej správy v Slovenskej republike

Pomoc Slovenskej republike v rámci Národného programu Phare 1999 sa týkala aj politických kritérií prístupového partnerstva. Cieľom bolo posilniť stabilitu inštitúcií zaručujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a ochranu menšín. Národný program decentralizácie a modernizácie verejnej správy zahŕňa dva základné komponenty – decentralizáciu a modernizáciu s mnohými legislatívnymi, ako aj nelegislatívnymi opatreniami, plánovanými do konca roku 2002. Asistencia v rámci programu Phare sa uskutočňuje najmä prostredníctvom twinningového projektu, ktorého začiatok sa posunul až na máj 2001.
Vláda SR schválila uznesením vlády č. 694/2000 Audit súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti. Implementácia dokumentu Audit sa následne okamžite začala  ako súčasť Národného programu decentralizácie a modernizácie verejnej správy.
Cieľom projektu je prispieť k posilneniu inštitucionálnych a administratívnych kapacít Slovenskej republiky v kontexte prípravy na členstvo v EÚ prostredníctvom podpory implementácie opatrení z Národného programu decentralizácie a modernizácie verejnej správy v dvoch hlavných oblastiach:
•	Implementácia Audit súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti ako súčasti Národného programu
•	Okamžitá podpora Národnému programu prostredníctvom podpory Koordinačnej jednotky do začiatku twinningového projektu.

Projekt Podpora Národnému programu decentralizácie a modernizácie verejnej správy v Slovenskej republike sa skladá z nasledujúcich úloh, z ktorých sa všetky, okrem úloh 11 a 12, viažu na konkrétne úlohy z uznesenia vlády SR č. 694/2000 :
1.	reforma strategických a rozhodovacích procesov, ich tvorenie, formulácia a koordinácia, oficiálne pripomienkové konanie k materiálom vlády SR (návrh zmeny jednotlivých predpisov - rokovacieho poriadku vlády, smerníc na prípravu a predkladanie materiálu na rokovanie vlády, legislatívnych pravidiel vlády) (úloha C.23. uznesenia vlády č. 694/2000)
2.	asistencia ministerstvám a ich podriadeným organizáciám pri zavedení flexibilnejšej štruktúry a ďalšie zmeny spojené s ich reštrukturalizáciou (úloha B.1. uznesenia vlády č. 694/2000)
3.	implementácia metodológie nového vzťahu medzi ústrednými orgánmi a im podriadenými rozpočtovými a príspevkovými organizáciami,  napr. vzťah založený na kontrakte medzi ústrednými orgánmi a im podriadenými rozpočtovými a príspevkovými organizáciami a vyhodnotenie prvých skúseností s kontraktmi  (pokračovanie úlohy C.20. uznesenia vlády č. 694/2000)
4.	implementácia metodológie pre kontrolné a zodpovednostné nástroje pri ministerstvách a im podriadených rozpočtových a príspevkových organizáciách, napr. výročné správy, pravidelné tzv. verejné prezentácie činnosti  (úloha C.21. uznesenia vlády č. 694/2000)
5.	návrh koncepcie nových právnych foriem vzťahu medzi štátom a poskytovateľmi verejných služieb a jej právna implementácia (úloha C.22. uznesenia vlády č. 694/2000)
6.	návrh opatrení, ktorými sa stanoví nový rámec pre činnosť poradných a koordinačných orgánov vlády (úloha C.24. uznesenia vlády č. 694/2000),
7.	asistencia ministerstvu financií  pri rozpočtovom plánovaní ústredných orgánov štátnej správy (úloha C.35. uznesenia vlády č. 694/2000),
8.	vyhodnotenie prehľadu vytváraných informačných databáz vrátane identifikácie potrebnosti ich udržiavania a dopĺňania a predložiť návrh opatrení v oblasti informačných databáz (úloha C.26. uznesenia vlády č. 694/2000),
9.	návrh koncepcie centralizácie nákupu tovaru a služieb (úloha C.29. uznesenia vlády č. 694/2000),
10.	návrh realizácie systému prideľovania dotácií objednávateľom (úloha C.30. uznesenia vlády č. 694/2000),
11.	asistencia podpredsedovi vlády pre európsku integráciu pri vyhodnotení návrhov na zvýšenie administratívnych kapacít európskej integrácie v ústredných orgánoch štátnej správy,
12.	technická pomoc a podpora okamžitému posilneniu koordinačnej a expertnej jednotky pre reformu verejnej správy.

Premosťovací projekt Podpora Národnému programu decentralizácie a modernizácie verejnej správy v Slovenskej republike

V oblasti reformy verejnej správy sa realizuje pomoc z programu Phare nepretržite od r. 1995. Vzhľadom na administratívno-technické prekážky v implementácii Finančného memoranda 1999 Národného programu Phare sa vytvorila časová medzera medzi ukončením projektu SR9709.05 „Odborná pomoc pri reforme verejnej správy“ a začiatkom twinningového projektu SR99/IB/OT/01, realizovaného v rámci projektu SR9913.05. Podpredseda vlády SR pre ekonomiku, ako gestor reformy verejnej správy a recipient pomoci Phare smerujúcej do tejto oblasti, požiadal o uvoľnenie prostriedkov na zabezpečenie premosťovacieho projektu, ktorý by zabezpečil kontinuitu medzi uvedenými aktivitami. Projekt sa financoval z realokácie prostriedkov finančného memoranda 1998 z projektu SR9808.01. Jeho cieľom je podpora koordinačného pracoviska reformy verejnej správy. Ďalšími aktivitami sú opatrenia súvisiace s implementáciou Auditu súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti a oblasť kvality poskytovaných služieb, tzv. mystery shopping.

Za vecnú implementáciu projektov financovaných z programu Phare na podporu reformy verejnej správy zodpovedá Kancelária podpredsedu vlády SR pre ekonomiku.

Projekt posilnenia kapacít samosprávy

Hlavným cieľom programu je posilnenie stability inštitúcií v SR, ktoré garantujú demokraciu. Pomocou tohoto programu sa zvyšuje informovanosť predstaviteľov samospráv v oblasti ľudských práv a legislatívy a rozvíjajú sa ich komunikačné schopnosti. V rámci programu bola zrealizovaná príprava a tlač porovnávacej príručky: “Štruktúra územnej samosprávy” ako aj tréningové programy zamerané na ľudské práva, všeobecnú legislatívu a manažment pre volených predstaviteľov samospráv. Projekt realizuje Nadácia vzdelávania samospráv.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

V rámci reformy verejnej správy patrilo prijatie zákona o štátnej službe a začiatok implementácie stratégie reformy verejnej správy medzi krátkodobé priority na základe Partnerstva pre vstup 1999, avšak pre nedostatok politického konsenzu sa obe tieto úlohy v priebehu roku 2000 nerealizovali.

2.9	OCHRANA NÁRODNOSTNÝCH MENŠÍN

Projekt Zlepšenie postavenia Rómov v regióne Spiš

Tento program je zameraný na zlepšenie sociálnych a ekonomických podmienok v obciach v spišsko-novoveskom regióne, kde je najväčšia koncentrácia rómskeho obyvateľstva. Podpora zapojenia sa Rómov do spoločnosti bude prebiehať pomocou :
•	reformy vo vzdelávaní,
•	rozvoja komúnnych modelov,
•	budovania kapacít pre sebazdokonaľovanie,
•	zlepšenia podmienok bývania. 

V programe sa predpokladá, že rómska populácia a jej zástupcovia sa zapoja do všetkých fáz projektu od plánovania cez implementáciu až po monitorovanie. 

Projekt Tolerancia voči národnostným menšinám

Hlavným cieľom tohoto programu je posilnenie politík a inštitúcií na ochranu práv menšín prostredníctvom rozvoja tolerancie medzi väčšinovými a menšinovými národnosťami žijúcimi v Slovenskej republike a podpora rozvoja kultúrnej identity menšín, so zvláštnym dôrazom na Rómov.
Program si kladie za úlohu identifikovať socio-ekonomické problémy vo vzťahu k rómskej národnostnej menšine a vytvoriť viac tolerantnú a demokratickú verejnú správu v oblastiach s vysokým zastúpením rómskej populácie so zvláštnym dôrazom na elimináciu predsudkov a prevenciu etnických konfliktov na lokálnej úrovni. 
Koordinácia projektov prebieha na Sekcii ľudských práv a menšín Úradu vlády SR.
Na implementácii jedného z komponentov projektu Tolerancia voči národnostným menšinám sa podieľa aj Ministerstvo školstva SR. Cieľom tohto komponentu je zvýšenie úrovne vzdelávacích inštitúcií pre pedagógov, vrátane vytvárania podmienok pre prax študentov na školách s vyučovaním v jazyku národnostných menšín, skvalitnenie učebných materiálov pre vyučovanie slovenského jazyka na školách s vyučovaním v jazyku národnostných menšín a vytvorenie systému alternatívneho a doplnkového vzdelávania pre Rómov. Súčasťou opatrení je aj zabezpečenie učebných pomôcok a technického vybavenia pre pilotné školy zapojené do projektu. 

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

Realizované projekty v oblasti ochrany národnostných menšín boli zamerané na plnenie politických SR, prezentovaných v Partnerstve pre vstup a NPAA. Doposiaľ však nebol zaznamenaný výraznejší posun k riešeniu problémov najmä vo vzťahu k rómskej národnostnej menšine.

2.10	MIMOVLÁDNE ORGANIZÁCIE 

Sprostredkovateľom pomoci poskytovanej z programu PHARE na rozvoj občianskej spoločnosti a podporu mimovládnych organizácií je Nadácia pre podporu občianskych aktivít. Pomoc sa realizuje poskytovaním finančných prostriedkov formou grantov, resp. podpory pre významné a dôležité projekty.

Program rozvoja občianskej spoločnosti

Hlavný cieľ je: tretí sektor ako relevantný partner vlády.
Priority:
		
•	Podpora decentralizácie a reformy verejnej správy 
•	Podpora regionálneho rozvoja a komunitných iniciatív 
•	Posilnenie partnerského dialógu s verejnou správou
•	Podpora a uplatňovanie acquis communitaire v praxi  
•	Podpora alternatívnych prístupov v oblastiach: Zdravie, Kultúra, Deti a mládež
•	Podpora integračných snáh Slovenskej republiky do európskych  a transatlantických štruktúr 

Program rozvoja národnostných menšín: 

Program je zameraný na podporu demokratickej občianskej spoločnosti na Slovensku prostredníctvom rozvoja menšín so špeciálnym dôrazom na podporu a celkovú integráciu rómskej menšiny.
Priority:
•	Podporovať rešpektovanie práv menšín,
•	Vytvoriť podmienky na plnohodnotný rozvoj menšín podľa potrieb jednotlivých komunít,
•	Podporovať kultúrne a vzdelávacie úsilie menšín,
•	Podporovať celkovú integráciu rómskej menšiny.

Informačné a vzdelávacie projekty

Cieľom týchto projektov je prezentácia mimovládnych aktivít verejnosti, zlepšenie profesionálnych skúseností v neziskových organizáciach a aktivity zamerané na kooperáciu s miestnymi samosprávami a komunitami. 
Každý schválený projekt musel spĺňať definované kritériá, teda byť v súlade s prioritami programu, aktivity museli byť pokryté v oblastiach podpory. Z toho sa vychádzalo pri schvaľovaní jednotlivých projektov, sledovalo sa najmä efektívne využitie prostriedkov v daných projektoch ako aj ich potreba pre daný región, resp. pre jednotlivé národnostné menšiny.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

V oblasti aktivít na podporu občianskej spoločnosti existuje explicitná previazanosť medzi programami Phare a prioritami NPAA, kde sa od vlády Slovenskej republiky požaduje podpora všetkých foriem vzdelávania v súvislosti s národnosťami a spolupráca s mimovládnymi organizáciami v tejto oblasti.

2.11	REGIONÁLNY ROZVOJ

	Partnerstvo pre vstup definovalo ako významnú prioritu posilnenie inštitucionálnej a administratívnej kapacity SR a stanovilo potrebu zriadiť štruktúry nevyhnutné pre realizáciu regionálnej a štrukturálnej politiky tak, aby Slovensko po vstupe do EÚ mohlo úspešne využiť finančné prostriedky štrukturálnych fondov a kohézneho fondu.
Tieto úlohy sú cieľom Špeciálneho prípravného programu pre štrukturálne fondy v SR (SPP) financovanom z prostriedkov Phare.

Program je zameraný na 2  priority : 

Priorita A – programové a inštitucionálne zabezpečenie regionálnej a štrukturálnej stratégie :
•	Národný plán regionálneho rozvoja
•	Administratívne zabezpečenie a vytvorenie realizačnej štruktúry pre implementáciu regionálnej a štrukturálnej politiky.
Úlohy priority A sa realizujú prostredníctvom týchto projektov:

Odborná pomoc

Cieľom projektu je  navrhnúť stratégiu regionálneho a štrukturálneho rozvoja SR, poskytnúť know-how v oblasti  inštitucionálnej, legislatívnej a administratívnej tak, aby SR mohla úspešne využívať ŠF po svojom vstupe do EÚ.  
Keďže projekt sa začal realizovať až v septembri 2000, t.j. s 8 mesačným oneskorením  oproti plánovanému termínu, naplnenie cieľov roka 2000, podľa pôvodného harmonogramu, bolo len čiastočné. Napriek tomu je cenená predovšetkým odborná podpora pracovníkov štátnej správy zo strany expertov formou „learning by doing“, práca na vytvorení schém inštitúcií a procesov šitých na mieru Slovenska v oblasti regionálnej a štrukturálnej politiky, práce na databáze partnerských inštitúcií, ako aj príprava najväčšieho školiaceho cyklu týkajúceho sa regionálnej politiky a fungovania ŠF na Slovensku, SPP Diploma a školenie trénerov v tejto oblasti. Obdobie do konca roka 2000 je treba chápať ako fázu prípravy hlavných aktivít, ktoré sa realizujú v roku 2001.

SPP a Twinning

Cieľom projektu je pomôcť zriadiť koherentný inštitucionálny a administratívny rámec pre regionálny rozvoj SR, realizovať predvstupové nástroje EÚ (ISPA, SAPARD, Phare 2000+) a ustanoviť potrebné inštitúcie, ktoré zabezpečia koordináciu a manažment ŠF a kohézneho fondu po vstupe Slovenska do EÚ.
 	Twinningový projekt realizujú dlhodobí predvstupoví poradcovia a experti s krátko resp. strednodobým pôsobením. Poradcovia prispeli k vypracovaniu Národného plánu regionálneho rozvoja, podieľali sa na vývoji návrhov projektov Phare 2000, Phare 2001 a projektov Programu dodatočnej investičnej podpory. Vypracovali analýzu inštitucionálnych zmien, ktoré sú potrebné na realizáciu projektov ISPA a SAPARD. Podieľali sa na formovaní národnej platobnej a implementačnej agentúry a siete regionálnych rozvojových agentúr. Poskytli odbornú pomoc pri spracovaní  zákona o podpore regionálneho rozvoja. 
Krátkodobí experti sa podieľali na  analýze využitia ESF pre potreby MPSVR, analýze implementácie národného plánu zamestnanosti a príprave seminára o ESF.
Pre program ISPA poskytli poradenstvo pri vypracovaní dokumentov pre dopravnú stratégiu a dopravné projekty a pre oblasť životného prostredia  poskytli analýzu environmentálnej stratégie a tiež poradenstvo pri spracovaní projektov.
Pre program SAPARD poskytli pomoc pri analýze a finalizácii plánu rozvoja vidieka.

Priorita B – pilotné projekty :

 Patria sem tri pilotné projekty : 
•	Pilotný projekt pre rozvoj vidieka - zodpovedné ministerstvo pôdohospodárstva.
•	Pilotná grantová schéma pre rozvoj cestovného ruchu - zodpovedné ministerstvo hospodárstva.
•	Akčné plány krajského/okresného rozvoja zamestnanosti - zodpovedné  ministerstvo práce, soc. vecí a rodiny.

Cieľom pilotných projektov je otestovať administratívnu a inštitucionálnu kapacitu SR, vytvorenú v priorite A a zároveň simulovať pravidlá platné pre fungovanie štrukturálnych fondov v EÚ tak, aby po prijatí SR do EÚ sa tieto mohli úspešne využívať. Všetky pilotné projekty boli začaté s jednoročným oneskorením a podľa pravidiel Phare musia byť ukončené do konca roka 2001. Po tomto termíne už nebudú môcť čerpať finančné prostriedky Phare. Za obdobie roka 2000 sa nevykázali žiadne aktivity, keďže príslušné memorandá porozumenia (MoU) k jednotlivým pilotným projektom boli podpísané až v decembri 2000.

Implementáciu Špeciálneho prípravného programu pre štrukturálne fondy koordinuje Prípravný výbor pre štrukturálne fondy.

Program cezhraničnej spolupráce (CBC)

Program cezhraničnej spolupráce je zameraný na posilnenie infraštruktúry, hospodársky rozvoj, ochranu životného prostredia a menšie aktivity určené na nadviazanie a zlepšenie kontaktov medzi obyvateľmi prihraničných regiónov. Na Slovensku sa realizuje od r. 1995 s účinnosťou pre slovensko-rakúsky prihraničný región, od r. 1999 bola jeho pôsobnosť rozšírená na prihraničné regióny s Českou republikou, Maďarskom a Poľskom. V roku 2000 sa realizovali projekty finančných memoránd 1998 a 1999, v roku 1997 nebolo finančné memorandum pre program CBC podpísané.

Finančné memorandum 1998
Projekt Diaľničná križovatka Stupava

Predmetom projektu je výstavba príjazdových komunikácií pri križovatke komunikácie Stupava – Vysoká pri Morave s diaľnicou D2. Kontrakt s realizátorom stavebných prác bol podpísaný 29. 12. 2000. Práce neboli započaté z dôvodu nevydania stavebného povolenia.

Projekt Škola textilného výtvarníctva

Cieľom projektu je ochrana a rozvoj technológie textilného výtvarníctva. V priebehu roku 2000 boli podpísané zmluvy na dodávku prác súvisiacich s projektom. Projektové aktivity sa začali realizovať v poslednom štvrťroku 2000.

Projekt Rekonštrukcia historického jadra mesta Svätý Jur

Kontrakt na realizáciu prác bol podpísaný 21. 3. 2000. Projekt zahŕňa výmenu povrchov komunikácií, chodníkov a parkovísk, rekonštrukciu kanalizácie a vodovodu, úpravy rozvodov elektrickej energie a plynu, reinštaláciu verejného osvetlenia a drobné adaptácie architektúry.

Projekt Habánsky Dvor Veľké Leváre

Projekt je zameraný na rekonštrukciu tradičného Habánskeho domu a vybudovanie informačného strediska. Kontrakt na práce bol podpísaný 21. 12. 2000.

Projekt Revitalizácia zámockého parku v Malackách

Účelom projektu je záchrana vzácnych drevín a historickej architekúry v záujme zvýšenia turistickej atraktivity zámockého parku v Malackách. Zmluva na vykonanie prác bola podpísaná 20. 3. 2000 a práce započali 23. 3. 2000.

Projekt Zvýšenie atraktivity okresu Senica

Projekt pozostáva z 9 komponentov:
-	vydanie informačnej publikácie o meste Senica,
-	rekonštrukcia kúpaliska v Kuklove,
-	vytvorenie turistickej informačnej kancelárie v meste Senica,
-	vybudovanie školy v prírode v Moravskom Sv. Jáne,
-	vybudovanie prístupovej cesty k rekreačnej oblasti Kunov,
-	výstavba lodenice v rekreačnej oblasti Kunov,
-	rekonštrukcia sanitárnych zariadení v rekreačnej oblasti Šaštín Stráže,
-	rekonštrukcia múzea v prírode Sobotište,
-	výstavba slnečných kolektorov v rekreačnej oblasti Borský Sv. Jur,
Zmluvy na realizáciu prác boli uzatvorené v priebehu roku 2000, následne sa začali realizovať. Výnimkou je komponent „Borský Sv. Jur“, kde bol tender zrušený z dôvodu nedostatočného množstva ponúk.

Projekt Čistiareň odpadových vôd (ČOV) Gajary

Zmluva na výstavbu ČOV bola podpísaná 20. 12. 2000.

Projekt Rozšírenie ČOV Malacky – II fáza

Projekt je zameraný na rozšírenie kapacity ČOV Malacky zo súčasnej kapacity 11 320 obyvateľov na kapacitu 21 000 obyvateľov. Ide o pokračovanie aktivít financovaných z Finančného memoranda 1995 Phare CBC. Kontrakt na realizáciu prác bol podpísaný 27. 11. 2000.

Projekt Výstavba kanalizácie Lozorno

Cieľom projektu je dobudovanie kanalizácie a relevantnej environmentálnej infraštruktúry v obci. Kontrakt na realizáciu prác bol uzatvorený 26. 4. 2000.

Projekt Vybudovanie vodovodu v obci Jablonové

Zmluva na realizáciu prác bola podpísaná 10. 4. 2000.

Projekt Odborná pomoc pre Programovú implementačnú jednotku (PIU) Phare CBC

Cieľom projektu je zabezpečenie odbornej pomoci pri identifikácii, programovaní, realizácii a monitorovaní projektov cezhraničnej spolupráce a zvýšenie odbornej úrovne pracovníkov PIU Phare CBC. Kontrakt na dodávku služieb bol uzatvorený 28. 2. 2000.

Projekt Organizačná podpora PIU Phare CBC

Zámerom projektu bolo technické zabezpečenie organizácie zasadnutí spoločných komisií pre spoluprácu (JCC) jednotlivých prihraničných regiónov, zasadnutí výberových komisií fondov malých projektov a pravidelných konferencií o cezhraničnej spolupráci. Projekt bol zrušený, nakoľko kontrakt s dodávateľom služieb nebol schválený Delegáciou EK.

Fond malých projektov pre slovensko-rakúsku cezhraničnú spoluprácu

Predstavuje grantovú schému malých projektov s vyžadovanou finančnou zainteresovanosťou prijímateľa pomoci. Výberová komisia na svojom zasadnutí dňa 28. 3. 2000 vybrala 24 projektov. Všetky kontrakty boli podpísané 31. 8. 2000.

Finančné memorandá 1999
Projekt výstavba ČOV a kanalizácie Kúty

Projekt bol v štádiu prípravy technickej dokumentácie.

Projekt Modernizácia systému tepelného hospodárstva Pezinok

Projekt bol v štádiu prípravy technickej dokumentácie.

Fond malých projektov pre slovensko-rakúsku cezhraničnú spoluprácu

Výberová komisia v rámci prvého kola hodnotenia dňa 2. 11. 2000 vybrala 11 projektov, ktoré vyčerpali 50% alokovaných zdrojov.

Projekt výstavba ČOV a kanalizácie v Skalici

Zasadnutie výberovej komisie sa uskutočnilo 20. 11. 2000. Kontrakt s dodávateľom prác nebol do konca roku 2000 podpísaný.

Fond malých projektov pre slovensko-českú cezhraničnú spoluprácu

V roku 2000 bola dosiahnutá dohoda s českou stranou a začali sa vypracúvať smernice pre žiadateľov.

Projekt Modernizácia ČOV Lučenec

Zasadnutie výberovej komisie sa uskutočnilo 4. 12. 2000. Kontrakt s dodávateľom prác nebol do konca roku 2000 podpísaný.

Fond malých projektov pre slovensko-maďarskú cezhraničnú spoluprácu

Výberová komisia na svojom zasadnutí dňa 28. 8. 2000 vybrala 19 projektov. Kontrakty boli podpísané 13. 9. 2000.

Projekt Modernizácia cesty Radoszyce – Palota

Projekt bol v štádiu prípravy technickej dokumentácie.

Projekt Spoločný kanalizačný systém v povodí toku Polhoranka

Projekt bol v štádiu prípravy technickej dokumentácie.

Fond malých projektov pre slovensko-poľskú cezhraničnú spoluprácu

V roku 2000 prebiehali rokovania s poľskou stranou a začali sa vypracúvať smernice pre žiadateľov.

Projekty programov cezhraničnej spolupráce koordinuje Programová implementačná jednotka Phare Cezhraničná spolupráca, ktorá v r. 2000 pracovala na Úrade vlády SR.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

V rámci regionálneho rozvoja sa predpokladalo, že program Phare bude prínosom z hľadiska priorít regionálneho rozvoja, definovaných v Partnerstve pre vstup a v NPAA, avšak slovenské inštitucionálne usporiadanie nebolo efektívne.
V Partnerstve pre vstup sa priamo neuvádza sektor cezhraničnej spolupráce, v rámci programu Phare cezhraničnú spoluprácu na miestnej úrovni stimulovalo veľmi málo aktivít, ešte menší počet aktivít bol realizovaný na regionálnej úrovni.

2.12	ostatné aktivity na podporu európskej integrácie

	Na Úrade pre verejné obstarávanie sa realizuje jeden program podporovaný z fondov PHARE pod názvom : Aproximácia legislatívy v súvislosti so zriadením samostatného Úradu pre verejné obstarávanie. Hlavným cieľom tohoto programu je podporiť plnenie požiadaviek vyplývajúcich zo Zákona o verejnom obstarávaní, garantovanie nezávislého dohľadu nad verejným obstarávaním a rešpektovanie nediskriminačného prideľovania verejných kontraktov. 

Projekt pomoci pri aproximácii legislatívy SR k legislatíve EÚ 

Projekt bol zameraný na plnenie záväzkov týkajúcich sa preberania legislatívy EÚ. Cieľom opatrení je zabezpečenie schopnosti SR splniť legislatívne požiadavky týkajúce sa priorít Partnerstva pre vstup, vrátane priorít, ktoré vyplývajú z politiky Európskej komisie. V rámci projektu sa realizovali nasledovné aktivity:
-	poskytovanie všeobecnej právnej pomoci a plánovania legislatívy v súvislosti s aproximáciou práva SR k právu EÚ a ES,
-	kontrola súladu návrhov právnych predpisov s právom EÚ a poskytovanie poradenstva pri uplatňovaní legislatívy a určenie priorít aproximácie práva vychádzajúc z Partnerstva  pre vstup a NPAA,
-	dobudovanie informačného systému za účelom urýchlenia komunikácie, aktualizácie údajov týkajúcich sa aproximácie práva SR k právu EÚ a ES a zabezpečenia lepšieho prístupu k informáciám,
-	poskytovanie odborných poradenských a administratívnych služieb za účelom zabezpečenia fungovania služieb poskytovaných Centrálnou prekladateľskou jednotkou,
-	zabezpečovanie prekladov acquis communautaire, legislatívy SR a návrhov právnych predpisov pre potreby EK

Prijímateľom projektu je Inštitút aproximácie práva Úradu vlády SR (IAP). Táto inštitúcia je zároveň kontaktným miestom pre program TAIEX, ktorý je horizontálnym programom EK, zameraným na krátkodobú odbornú pomoc v oblasti preberania legislatívy EÚ a ES. Iniciatíva TAIEX je určená pre všetky ústredné orgány štátnej správy SR. IAP zabezpečuje získavanie údajov do databázy Progress Editor a rieši proces zabezpečovania prekladov legislatívy EÚ a ES, ďalej koordinuje úlohy spojené s vyššie uvedeným zameraním.

Projekty na podporu koordinácie zahraničnej pomoci a integračného procesu

V rámci finančných memoránd 1997-99 boli schválené 3 projekty obsahujúce komponenty zamerané na podporu implementačných štruktúr programu Phare. Projektové aktivity zahŕňali školenia pracovníkov, odbornú pomoc a technické dovybavenie pracovísk.

Projekt Implementácia zákona o technických požiadavkách na výrobky a posudzovaní zhody

Hlavným cieľom programu je plniť požiadavky implementácie Acquis v oblasti normalizácie a certifikácie. Dôležitou prioritou integračného procesu SR je podpísanie Protokolu k Európskej dohode o pridružení o posudzovaní zhody a akceptácii priemyselných výrobkov (PECA). 
Projekt Vnútorný trh – Implementácia zákona v oblasti noriem a certifikácie zahrnuje:

Komponent 1- posilnenie národného normalizačného orgánu (SÚTN) -v súčasnej dobe sú v  časti „Skompletizovanie informačného systému“ vypracované zadávacie podmienky (ToR) pre rámcový kontrakt, v časti „Digitalizácia fondu noriem“ boli ToR odovzdané po doplnení pripomienok Delegácie EK v SR. Časť dodávka výpočtovej techniky spadá do spoločného tendra na dodávky výpočtovej techniky projektov Finančného memoranda 1999 Národného programu Phare.

Komponent 2- Implementácia systému kvality v metrologických laboratóriách SMÚ- Twinning. Pre tento projekt bol ako twinnigový partner vybraný Federálny úrad pre výskum materiálov a skúšanie ( BAM ) z Nemecka. Bol pripravený Twinning Covenant .  

Po prijatí zákona č. 264/1999 Z.z o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody sa splnila základná požiadavka na začatie rokovaní o uzavretí PECA. Predbežne bolo navrhnutých 12 oblastí, v ktorých by mohol byť realizovaný slobodný pohyb tovaru medzi SR a EÚ. Úvodné rokovanie o PECA sa uskutočnilo v Bruseli 4.apríla 2000. Ďalšie hodnotenie pripravenosti SR sa konalo v Bratislave 28. septembra 2000.  K uvedeným 12 oblastiam obdržala SR stanoviská vyžadujúce určité zmeny v jestvujúcej, alebo pripravovanej legislatíve. Tieto boli zapracované, resp. sa zapracúvajú do pripravovaných alebo revidovaných návrhov nariadení vlády. Predpokladá sa, že rokovania o PECA budú uzavreté do konca roku 2001.

Projekt je koordinovaný Odborom medzinárodnej spolupráce Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR.

Projekt Na posilnenie kapacity NR SR 

	Cieľom programu je posilnenie stability Národnej rady SR ako inštitúcie, ktorá garantuje demokraciu, právny štát, dodržiavanie ľudských práv a ochranu práv menšín. Podporuje zámer rozšíriť kompetencie a úroveň informovanosti poslancov, národnej rady a zamestnancov kancelárie. Projekt mal dve časti. Prvá časť bola zameraná na vybavenie kancelárie a druhá časť na technickú pomoc, v rámci ktorej sa realizovali semináre, stáže, jazykové a počítačové vzdelávanie, ako aj príprava informačných médií o NR SR. Projekt koordinuje Referát zahraničnej pomoci Kancelárie Národnej rady SR.

Projekt Podpora Najvyššieho kontrolného úradu SR 

	Projekt je zameraný na boj proti korupcii a organizovanému zločinu, ktorý sa vyskytuje v jednotlivých odvetviach verejnej správy. Dáva si za cieľ vytvorenie vzdelávacieho systému pre kontrolórov zlúčiteľný so systémom EÚ, pripraviť a realizovať školenia a semináre v súlade s “Národným programom boja proti korupcii”; vychovať skupinu školiteľov; podporiť medzinárodnú spoluprácu prostredníctvom partnerstva medzi NKÚ SR a organizáciami z krajín EÚ. V rámci programu sa uskutočnili tieto aktivity :
•	Realizácia 2 kôl 6 týždňových cyklov školení pre 250 účastníkov,
•	Realizácia 2 cyklov v rozsahu 20 seminárov pre 40 účastníkov.

Projekt koordinuje Odbor zahraničných vzťahov Najvyššieho kontrolného úradu SR.

Projekt Aproximácia legislatívy v oblasti verejného obstarávania

	Cieľom projektu je vytvorenie podmienok na uplatňovanie požiadaviek vyplývajúcich z novoprijatého Zákona o verejnom obstarávaní. Projekt bol podporený z finančného memoranda 1999 a rieši zavedenie legislatívneho predpisu, harmonizovaného s právom EÚ, do praxe. Opatrenia sú zamerané na garantovanie nezávislého dohľadu nad verejným obstarávaním a rešpektovanie nediskriminačného prideľovania verejných kontraktov. 

	Uvedený Phare projekt sa skladá z troch komponentov.
Komponent 1 – Budovanie inštitúcie a aproximácia legislatívy v súvislosti so zaradením nezávislého Úradu pre verejné obstarávanie.
Twinningový projekt sa skladá z nasledovných fáz zameraných na uplatňovanie zákona o verejnom obstarávaní a efektívne fungovanie nezávislého Úradu pre verejné obstarávanie:
1.	Analýza súčasnej legislatívy – rozbor, dokumenty, materiály
2.	Právny rámec – návrhy na legislatívne zmeny
3.	Organizácia Úradu – poradenstvo v oblasti usporiadania nezávislého Úradu pre verejné obstarávanie s definovanými komponentami a metódami práce
4.	Školiace materiály a workshopy pre odborne spôsobilé osoby vykonávajúce obstarávacie aktivity u obstarávateľa.
5.	Štúdijné pobyty
Twinningova zmluva medzi Úradom a twinnigovými partnermi podmienečne
schválená v Bruseli s 5 podmienkami nebola k 31.12.2000 podpísaná.

Komponent 2 – Realizácia opatrení v oblasti verejného obstarávania pre
zabezpečenie nediskriminačného prideľovania verejných kontraktov.
V rámci tohto komponentu sú organizované školenia zamerané na oblasť verejného obstarávania.

Komponent 3 – Realizácia opatrení v oblasti verejného obstarávania pre zabezpečenie nediskriminačného prideľovania verejných kontraktov.
V rámci tohto komponentu bolo zabezpečené technické vybavenie novo vzniknutého Úradu pre verejné obstarávanie.

Projekt koordinuje Samostatné oddelenie európskej integrácie a medzinárodnej spolupráce Úradu pre verejné obstarávanie a implementujú útvary Úradu zodpovedné za jednotlivé komponenty, resp. ich časti.

Väzba projektov na priority integračného procesu – „accession driven“ charakter programu Phare:

Aktivity programu Phare realizované v oblasti aproximácie práva nemali zodpovedajúci dopad. Opatrenia zamerané na plnenie integračných kritérií v oblasti voľného pohybu tovarov, posilnenia administratívnych kapacít a vytvárania zodpovedajúcich kontrolných mechanizmov boli v súlade s Partnerstvom pre vstup a NPAA. V oblasti koordinácie pomoci pretrvávajú administratívne slabiny, avšak zlepšila sa činnosť koordinačných útvarov na všetkých úrovniach.

3.	regionálne ROZDELENIE PROSTRIEDKOV PHARE

	Program Phare sa do r. 2000 zameriaval predovšetkým na podporu ekonomického prostredia, plnenie kritérií predvstupového procesu a rozvoj občianskej spoločnosti. Realizované projekty mali spravidla celoslovenskú pôsobnosť a ich technická realizácia bola zabezpečovaná ústrednými orgánmi štátnej správy, organizáciami v ich pôsobnosti, príp. ďalšími štátnymi a verejnými inštitúciami. Priestorová diferenciácia pomoci sa prejavila v prípade podporných programov pre podnikateľov a Grantového fondu životného prostredia. Prijímateľmi pomoci pre tieto programy boli jednotlivé podnikateľské subjekty, resp. samosprávy. V rámci neinvestičných projektov osobitný charakter mala pomoc poskytovaná na rozvoj občianskej spoločnosti prostredníctvom podpory mimovládnych a neziskových organizácií.
Regionálnu pôsobnosť má v dôsledku svojho zamerania aj program cezhraničnej spolupráce (CBC), vzhľadom na platnú legislatívu EÚ je však rozhodujúci podiel rozpočtovaných prostriedkov viazaný na slovensko-rakúsky prihraničný región, ktorý tvorí vonkajšiu hranicu EÚ. Z tohto dôvodu sa projekty financované z tohto programu koncentrovali do bratislavského a trnavského kraja, menovite do okresov Pezinok, Malacky a Senica. Od r. 1999 bola pôsobnosť programu rozšírená na celé územie SR, polovica alokovaných zdrojov však aj naďalej smeruje na podporu cezhraničnej spolupráce v slovensko-rakúskom pohraničí.
Komponent sociálna a ekonomická súdržnosť v programe Phare bol otvorený v roku 2000. V tomto roku boli identifikované v rámci Národného programu Phare 3 celoplošné podporné schémy a v rámci Programu dodatočnej investičnej podpory 2 regionálne investičné projekty lokalizované do prioritného regiónu Slovensko-východ, definovaného v zmysle Uznesenia vlády SR č.923/1999.

3.1	Banskobystrický kraj

V Banskobystrickom kraji boli realizované nasledovné projekty a aktivity financované alebo spolufinancované z predvstupového programu Phare

a.) Podporný úverový program (PÚP) – Regionálnymi poradenskými a informačnými centrami v Košickom kraji bolo od r. 1998 do 31.12.2000 odporučených 336 podnikateľských plánov spĺňajúcich kritéria PÚP. Na 141 z nich boli poskytnuté úvery v hodnote 456,5 mil Sk.

b). Mikropôžičková schéma – príspevok Phare z FM 1997 a 1999. Prostredníctvom RPIC Zvolen bolo od začiatku programu poskytnutých 44 pôžičiek v hodnote 11,2 mil. Sk.

c.) Slovenský poprivatizačný fond – z tohto fondu doposiaľ nebolo investované do podnikov Banskobystrického kraja.

d.) Exportná rozvojová investičná schéma (EDIS) – projekt bol financovaný z FM 1997 a prebiehal v rokoch 1998-2000. V Banskobystrickom kraji bol poskytnutý 18 podnikom príspevok v celkovej výške 4,3 mil. Sk. Projekt bol ukončený.

e.) Program Spin-off, jeho náplňou je odčleňovanie malých a stredných podnikov od veľkých štátnych, alebo sprivatizovaných podnikov, za účelom zvýšenia ich možností, ako samostatnej právnej jednotky k nadväzovaniu priamych obchodných vzťahov mimo materskej firmy – v rámci programu boli v rokoch 1998 – 2000 realizované projekty pre subjekty:
-	Hriňovské Strojárne – 1 projekt,
-	PPS, a.s. Detva – 3 projekty,
-	Mestský úrad Banská Bystrica - 3 projekty,
-	ZŤS Komerz Slovenská Ľupča a.s. – 2 projekty,
-	ŽOS Zvolen, a.s. – 5 projektov

f.) Program Speed – financovaný z  FM 1997, v rokoch 1999 - 2000 boli spracované revitalizačné projekty v 5 spoločnostiach banskobystrického kraja:
-	Pleta Moda, Banská Štiavnica,
-	Strojsmalt Pohorelá,
-	Bučina Zvolen,
-	Slovglass Poltár,
-	Willing Industry, Krupina

g.) Grantový fond životného prostredia
-	v prvej vlne (1999) schválený 1 projekt (Petrochema, a.s. Dubová), suma pridelených prostriedkov 1,1 mil. Sk, v súčasnosti sa realizuje
-	v druhej vlne (2000) schválené 3 projekty (Ľubietová, Nenince, Dolná Strehová), suma pridelených prostriedkov 38,7 mil. Sk

h.) Národný program Phare 1999 – projekt „Rozvoj malého a stredného podnikania“, schválený grant 475,9 mil. Sk zahŕňa vybudovanie podnikateľského inkubátora v Banskej Bystrici

i.) Program CREDO - projekty realizované v Banskobystrickom kraji:
hlavné kolo, 1998 
–	projekt „Náučný chodník Šomoška“, hlavný partner obec Šiatorská Bukovinka, celkový rozpočet 7,7 mil. Sk, z toho grant CREDO 5,8 mil. Sk. Projekt je ukončený.

j.) Národný program Phare – komponent sociálna a ekonomická súdržnosť
Finančné memorandum 2000
Banskobystrický kraj je súčasťou prioritného regiónu Slovensko - Východ. V rámci FM 2000 boli pre prioritný región Slovensko - Východ odsúhlasené 3 projekty na podporu ekonomickej a sociálnej súdržnosti s celkovou alokáciou 282,6 mil. Sk:
-	projekt “Podporné schémy pre malé a stredné podnikanie” (Phare grant 125 mil. Sk) - V prioritnom regióne budú posilnené mikropôžičková schéma a Zárodočný kapitál (rizikový kapitálový podporný fond)
-	projekt “Vybudovanie infraštruktúry pre rozvoj podnikania” (Phare grant 71,3 mil. Sk) - V prioritnom regióne bude vybudovaných 9 nových kontaktných centier, ktoré budú poskytovať záujemcom informácie o možnosti finančnej podpory ako z prostriedkov EÚ tak aj iných zdrojov.
-	projekt “Regionálna schéma rozvoja ľudských zdrojov” (Phare grant 91,3 mil. Sk) - Bude vytvorený Regionálny fond rozvoja ľudských zdrojov, ktorý bude zabezpečovať školenia cieľových skupín (mladí nezamestnaní a znevýhodnené skupiny (ženy po materskej, občania so zmenenou pracovnou schopnosťou a sociálne znevýhodnené skupiny), ako aj školenie školiteľov a vzájomné prepojenie agentúr rozvoja ľudských zdrojov.

k.) Program cezhraničnej spolupráce (CBC) 
	finančné memorandum 1999 
-	projekt “Výstavba ČOV Lučenec”, grant Phare 76,1 mil. Sk, 
v r. 2000 nebol schválený žiadny projekt CBC z banskobystrického kraja

l.) Program dodatočnej investičnej podpory – V rámci FM 2000 bol schválený projekt „Rekreačný komplex Rimavská Sobota – Zelená voda“, grant Phare 87 mil. Sk

3.2	Bratislavský kraj

a.) Podporný úverový program (PÚP) – Podnikateľským inovačným centrom Bratislava ako kontaktným miestom pre koordináciu PÚP v bratislavskom kraji bolo do 31.12.2000 odporučených 420 podnikateľských plánov spĺňajúcich kritéria PÚP. Na 131 z nich boli poskytnuté úvery v hodnote 463,6 mil. Sk

b.) Mikropôžičková schéma - Prostredníctvom Seed capital Company Bratislava bolo od začiatku programu v r. 1997 poskytnutých 11 pôžičiek v hodnote 4,3 mil. Sk.

c.) Slovenský poprivatizačný fond - 45,1 mil. Sk sa preinvestovalo na podporu a.s. D-Express Bratislava.

d.) Exportná rozvojová investičná schéma (EDIS) - ktorá je súčasťou programu na podporu exportu, bola realizovaná v rokoch 1998 – 2000 Z celkovo pridelených 742 tis. EUR bol 15 zapojeným podnikom bratislavského kraja poskytnutý príspevok 3,7 mil. Sk.

e.) Program Spin-off – v rámci programu bol realizovaný 1 projekt pre Slovenskú plavbu a prístavy, a.s. Bratislava a 8 projektov pre SSC Bratislava š.p.

f.) Program Speed – revitalizačný projekt bol spracovaný v spoločnosti Presskam Bratislava.

g.) Grantový fond životného prostredia
–	v prvej vlne (1999) schválené 2 projekty, suma pridelených prostriedkov 3,6 mil. Sk, v súčasnosti sa realizujú
–	v druhej vlne (2000) schválené 3 projekty, suma pridelených prostriedkov 29,6 mil. Sk

h.) Program CBC 
finančné memorandum 1998
-	Výstavba diaľničnej križovatky pri Stupave, prijímateľ mesto Stupava, grant Phare 21,8 mil. Sk,
-	Rekonštrukcia historického jadra mesta Svätý Jur a vytvorenie školy textilného umenia v Bratislave, prijímateľ mesto Svätý Jur a Klub textilných výtvarníkov Bratislava, grant Phare 30,6 mil. Sk,
-	Rekonštrukcia Habánskeho dvora vo Veľkých Levároch, prijímateľ obec Veľké Leváre, grant Phare 21,8 mi. Sk,
-	Revitalizácia zámockého parku v Malackách, prijímateľ mesto Malacky, grant Phare 21,8 mi. Sk, 
-	Výstavba kanalizácie v Gajaroch a Lozorne, výstavba ČOV Malacky (II. fáza), vybudovanie vodovodu Jablonovom, prijímateľ samosprávy zúčastnených obcí, grant Phare 54,6 mil. Sk
-	Fond malých projektov, grantová schéma – 14 projektov v celkovej sume 10,1 mil. Sk,

finančné memorandum 1999:
-	Redukcia emisií a racionalizácia tepelného hospodárstva v Pezinku, prijímateľ mesto Pezinok, grant Phare 69,6 mil. Sk
-	Fond malých projektov pre slovensko-rakúsku cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma, pôsobnosť pre bratislavský a trnavský kraj, celkový grant Phare 34,9 mil. Sk

finančné memorandum 2000
-	Výstavba pešej zóny medzi železničnou stanicou Bratislava-Petržalka a Starým mestom, predkladateľ Mestská časť Petržalka, grant Phare 71,8 mil. Sk.
-	Fond malých projektov pre slovensko-rakúsku cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma pre bratislavský a trnavský kraj, rozpočet Phare 28,4 mil. Sk

i.) Program LSIF,
•	finančné memorandum 1998 - Diaľnica D61, vybudovanie diaľničného obchvatu Bratislavy na úseku Mierová – Senecká, grant Phare 652,2 mil. Sk, 
•	finančné memorandum 1999 – Príprava projektov do programu ISPA, grant Phare 103,8 mil. Sk

j.)	Projekty na podporu plnenia kritérií pre členstvo v EÚ implementované prostredníctvom ústredných orgánov štátnej správy
Národný program PHARE, finančné memorandum 1998:
- Verejná správa	0,5 MEUR
- Vzdelávanie sudcov 	0,7 MEUR
- Kataster	3,5 MEUR
- Aproximácia práva, EI a koordinácia PHARE	3,0 MEUR
- Poľnohospodárstvo	5,0 MEUR
- Financie	2,0 MEUR
- Špeciálny prípravný program pre ŠF EÚ	7,0 MEUR
- Boj proti korupcii a organizovanému zločinu	2,0 MEUR
- Zdokonalenie činnosti súdov	2,0 MEUR
- Register trestov	0,5 MEUR
- Colné riaditeľstvo	0,7 MEUR
- Budovanie inštitúcií v životnom prostredí	2,5 MEUR
- Grantový fond životného prostredia	15,0 MEUR
- TEMPUS	4,0 MEUR
- Komunitárne programy	
  (Leonardo, Socrates, Mládež pre Európu)	2,1 MEUR
Spolu	50,5 MEUR

Program Pre – Ins, finančné memorandum 1998
- Navŕšenie Slovenského poprivatizačného fondu		4,0   MEUR
- Posilnenie kapacity Národnej rady SR			2,0   MEUR
- Boj proti korupcii (Najvyšší kontrolný úrad)		1,05 MEUR
Spolu								7,05 MEUR

Národný program PHARE, finančné memorandum 1999:
- Posilnenie mimovládnych organizácií	2,5 MEUR
- Ochrana menšín	1,8 MEUR
- Podpora priamych zahraničných investícií 
  a podpora exportu	5,5 MEUR
- Rozvoj malého stredného podnikania	11,0 MEUR
- Navŕšenie Slovenského poprivatizačného fondu	6,0 MEUR
- Posilnenie katastra	4,2 MEUR
- Implementácia zákona o technických požiadavkách
  na výrobky a posudzovanie zhody	1,8 MEUR
- Vytvorenie dozorného orgánu nad štátnymi dotáciami	1,5 MEUR
- Aproximácia legislatívy v oblasti verejného obstarávania	1,1 MEUR
- Posilnenie súdnictva	5,0 MEUR
- Podpora Ministerstva vnútra	5,0 MEUR
- Poľnohospodárstvo	4,0 MEUR
- Štrukturálny cenzus fariem	2,0 MEUR
- Životné prostredie	1,5 MEUR
- Energetika	1,2 MEUR
- Colnice	3,1 MEUR
- Nepriame dane	1,5 MEUR
- Telekomunikácie	1,5 MEUR
- Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci	2,5 MEUR
- Reforma verejnej správy	1,2 MEUR
- Podpora CFCU	0,6 MEUR
Spolu	64,5 MEUR

Program Pre-Ins, finančné memorandum 1999 – Posilnenie občianskej spoločnosti, prijímateľ Nadácia pre podporu občianskych aktivít, grant Phare 87 mil. Sk

Program Consensus III, finančné memorandum 1999 – právne a inštitucionálne zabezpečenie sociálnej politiky , prijímateľ Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, grant Phare 87 mil. Sk

Program na prípravu projektov, finančné memorandum 1999 – príprava projektovej dokumentácie investičných projektov Phare FM2000 a 2001, prijímateľ Prípravný výbor pre štrukturálne fondy, grant Phare 87 mil. Sk

Účasť SR v 5. rámcovom programe pre rozvoj vedy a techniky, finančné memorandum 1999 – prijímateľ Ministerstvo školstva SR, grant Phare 75,5 mil. Sk

Program na podporu odstavenia jadrových elektrární, finančné memorandum 1999 – aktivity zamerané na odstavenie 2 blokov JE Bohunice, prijímateľ Ministerstvo hospodárstva SR, grant Phare 436,6 mil. Sk

Národný program Phare, finančné memorandum 2000
-	Cenzus malých a stredných podnikov	21,8 mil. Sk
-	Uplatnenie zákona o technických požiadavkách
na výrobky	43,7 mil. Sk
-	Posilnenie EIA a kontrolných mechanizmov 
v oblasti životného prostredia	39,3 mil. Sk
-	Posilnenie veterinárnych a fytosanitárnych hraničných 
inšpekčných bodov	43,7 mil. Sk
-	Návratnosť zlých úverov	109,2 mil. Sk
-	Podpora novej rozpočtovej procedúry
/realizácia štátnej pokladnice	174,7 mil. Sk
-	Zlepšenie situácie postavenia Rómov v SR	169,9 mil. Sk
-	Sociálny dialóg	43,7 mil. Sk
-	Posilnenie garančného fondu zamestnanosti	21,8 mil. Sk
-	Podpora realizácie antikorupčného zákona	240,2 mil. Sk
-	Boj proti drogám	43,7 mil. Sk
Spolu	951,7 mil. Sk

Program účasti SR v komunitárnych programoch Malé a stredné podniky a SAVE II v roku 2000, prijímateľ Ministerstvo hospodárstva SR, grant Phare 6,1 mil. Sk

Špeciálny program na posilnenie občianskej spoločnosti a prípravu kandidátskych krajín strednej a východnej Európy na vstup (ACCESS), prijímateľ Nadácia pre podporu občianskych aktivít, grant Phare 39,3 mil. Sk

Program pre podporu odstavenia jadrových elektrární, finančné memorandum 2000, prijímateľ Ministerstvo hospodárstva SR, grant Phare 873,3 mil. Sk

Program účasti SR v komunitárnych programoch EÚ 5. rámcový program pre rozvoj  vedy a techniky, Socrates II, Leonardo da Vinci II, Mládež, Fiscalis a Kultúra 2000, prijímateľ rezortné ministerstvá podľa zamerania programov, grant Phare 320,9 mil. Sk

3.3	Košický kraj

a.) Podporný úverový program (PÚP) - Regionálnymi poradenskými a informačnými centrami v Košickom kraji bolo od r. 1998 do 31.12.2000 odporučených 414 podnikateľských plánov spĺňajúcich kritéria PÚP. Na 131 z nich boli poskytnuté úvery v hodnote 367,6 mil.Sk

b.) Mikropôžičková schéma - Prostredníctvom BIC Spišská Nová Ves a RPIC Trebišov bolo od začiatku programu v r. 1997 poskytnutých 27 pôžičiek v hodnote 10,7 mil. Sk.

c.) Slovenský poprivatizačný fond - 41,6 mil. Sk sa v r. 1998 investovalo na podporu a.s. Hydina ZK Košice.

d.) Exportná rozvojová investičná schéma (EDIS), ktorá je súčasťou programu na podporu exportu, bola realizovaná v rokoch 1998 – 2000. Z celkovo pridelených 742 tis. EUR bolo podnikmi východoslovenského regiónu vyčerpaných cca 26,9% tzn. cca 4,3 mil Sk pre 17 podnikov v Košickom kraji.

e.) Program Spin-off – v rámci programu bol realizovaný 1 projekt pre Bytový podnik Trebišov.

f.) Program Speed – revitalizačný projekt bol spracovaný v spoločnosti Deva Trebišov v r. 2000.

g.) Grantový fond životného prostredia
–	v prvej vlne (1999) schválené 2 projekty, suma pridelených prostriedkov 5,1 mil. Sk, v súčasnosti sa realizujú
–	v druhej vlne (2000) schválených 6 projektov, suma pridelených prostriedkov 23,6 mil. Sk

h.) Program CREDO - v Košickom kraji boli v rámci tohto programu realizované projekty:
hlavné kolo, 1998 
–	projekt „Slovensko –Ukrajinská obchodná komora“, kde bol hlavný partner SOPK, pobočka Košice. Celkový rozpočet bol 3,6 mil. Sk, z čoho grant CREDO bol 2,2 mil. Sk,
–	projekt „Susedia“, hlavný partner Regionálne poradenské a informačné centrum Trebišov, celkový rozpočet 803 tis. Sk, z toho grant CREDO 716 tis. Sk.

i.) Program CBC - v rámci FM 1999 CBC Slovensko - Maďarsko sa realizujú projekty 
finančné memorandum 1999
-	Fond malých projektov Slovensko – Maďarského pohraničného regiónu. Rozpočet programu je 10,9 mil. Sk. V rámci tejto grantovej schémy bolo schválených 5 projektov z Košického kraja:
-	Gotická cesta v okrese Rimavská Sobota a župe Borsod-Abaúj-Zemplén, predkladateľ Turistické informačné centrum TIC
-	Cykloturizmus v Medzibodroží, predkladateľ Obecný úrad Streda nad Bodrogom
-	Šanca cez jazero, predkladateľ Obec Veľký Kamenec
-	Hľadajme priateľov, hľadajme príbuzných cez novootvorený hraničný' priechod, predkladateľ Obec Michal'any
-	Historická vínna cesta bez "závor", predkladateľ Mesto Moldava nad Bodvou

finančné memorandum 2000:
-	Riešenie zachytávania a úpravy odpadových vôd v regióne Tokaj, predkladateľ Združenie tokajských obcí, grant Phare 67,4 mil. Sk,
-	Fond malých projektov pre slovensko-maďarskú cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma určená pre kraje hraničiace s Maďarskou republikou, rozpočet 21,8 mil. Sk

j.) Hraničný prechod Vyšné Nemecké - v rámci horizontálneho programu EK na podporu dopravnej infraštruktúry bolo alokovaných 39,3 mil. Sk na výstavbu príjazdovej komunikácie, projekt bol ukončený v roku 1999. Vo finančnom memorande 1998 boli schválené 2 projekty v priestore hraničného priechodu Vyšné Nemecké. Sú zamerané na vybudovanie zariadenia na veterinárnu a fytosanitárnu kontrolu a na vybudovanie zariadenia na kontrolu nákladnej dopravy. Prijímateľom je Colné riaditeľstvo SR. Hodnota rozpočtovaných zdrojov Phare je 61,1 mil. Sk.

k.) Program Pre-Ins– projekt Zlepšenie postavenia Rómov v okrese Spišská Nová Ves, finančné memorandum 1998, pridelený grant 19,6 mil. Sk, prijímateľ Regionálna rozvojová agentúra Spišská Nová Ves

l.) Národný program Phare, 
finančné memorandum 1998 
-	Podpora a posilnenie činnosti Ústavného súdu, pridelený grant 3,9 mil.Sk, prijímateľ Ústavný súd SR Košice

finančné memorandum 2000
Košický kraj je súčasťou prioritného regiónu Slovensko - Východ. V rámci FM 2000 boli pre prioritný región Slovensko - Východ odsúhlasené 3 projekty na podporu ekonomickej a sociálnej súdržnosti s celkovou alokáciou 282,6 mil. Sk:
-	projekt “Podporné schémy pre malé a stredné podnikanie” (Phare grant 125 mil. Sk) - V prioritnom regióne budú posilnené mikropôžičková schéma a Zárodočný kapitál (rizikový kapitálový podporný fond)
-	projekt “Vybudovanie infraštruktúry pre rozvoj podnikania” (Phare grant 71,3 mil. Sk) - V prioritnom regióne bude vybudovaných 9 nových kontaktných centier, ktoré budú poskytovať záujemcom informácie o možnosti finančnej podpory ako z prostriedkov EÚ tak aj iných zdrojov. V rámci tohto projektu budú vybudované aj 4 podnikateľské inkubátory, z toho 3 sú umiestnené v košickom kraji - v Košiciach, v Spišskej Novej Vsi a v Rožňave.
-	projekt “Regionálna schéma rozvoja ľudských zdrojov” (Phare grant 91,3 mil. Sk) - Bude vytvorený Regionálny fond rozvoja ľudských zdrojov, ktorý bude zabezpečovať školenia cieľových skupín (mladí nezamestnaní a znevýhodnené skupiny (ženy po materskej, občania so zmenenou pracovnou schopnosťou a sociálne znevýhodnené skupiny), ako aj školenie školiteľov a vzájomné prepojenie agentúr rozvoja ľudských zdrojov.

3.4	Nitriansky kraj

a.) Podporný úverový program (PÚP) - Regionálnymi poradenskými a informačnými centrami v Nitre a Komárne bolo do 31.12.2000 odporučených 357 podnikateľských plánov spĺňajúcich kritéria PÚP. Na 134 z nich boli poskytnuté úvery v hodnote 448,3 mil. Sk.

b.) Mikropôžičková schéma - Prostredníctvom RPIC Komárno bolo poskytnutých od začiatku programu 11 pôžičiek v hodnote 4,9 mil. Sk.

c.) Slovenský poprivatizačný fond - 10,7 mil Sk sa preinvestovalo na podporu a.s. Mopedy Kolárovo.

d.) Exportná rozvojová investičná schéma (EDIS) - poskytnutý príspevok 3,7 mil. Sk 15 podnikom Nitrianskeho kraja.

e.) Program Spin-off – v rámci programu boli realizované projekty v 3 podnikoch:
-	Tatra Nábytkáreň Pravenec, a.s. – 2 projekty,
-	Víno Nitra, š.p. – 1 projekt,
-	Elektrosvit Nové Zámky, a.s. – 2 projekty,

f.) Program Speed – revitalizačné projekty boli spracované v 4 spoločnostiach:
-	Slovenské Lodenice Komárno
-	Contimart Komárno,
-	Mier Topoľčany
-	Levitex Levice

g.) Grantový fond životného prostredia
-	v prvej vlne (1999) schválených 6 projektov, suma pridelených prostriedkov 34,2 mil. Sk, v súčasnosti sa realizujú
-	v druhej vlne (2000) schválených 20 projektov, suma pridelených prostriedkov 230,6 mil. Sk

h.) Program CREDO 
•	hlavné kolo, 1998 
–	projekt „Podpora miest Komárno a Komárom ako kultúrnych centier cezhraničného regiónu za účelom rozvoja cestovného ruchu“, hlavný partner mesto Komárno, celkový rozpočet 554,8 tis. EUR, z toho grant CREDO 300 tis. EUR.

i.) Národný program Phare, Finančné memorandum 1999
–	projekt “Rekonštrukcia mostu Štúrovo – Ostrihom”, prijímateľ Slovenská správa ciest, celkový rozpočet 898,9 mil. Sk, grant Phare 216,3 mil. Sk (slovenská časť), spoločný projekt s Maďarskou republikou

j.) Program CBC 
finančné memorandum 1999
-	Fond malých projektov pre slovensko-maďarskú cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma určená pre kraje hraničiace s Maďarskou republikou, rozpočet 10,9 mil. Sk

3.5	Prešovský kraj

a.) Podporný úverový program (PÚP) - Regionálnymi poradenskými a informačnými centrami v Prešove a Poprade bolo do 31.12.2000 odporučených 378 podnikateľských plánov spĺňajúcich kritéria PÚP. Na 132 z nich boli poskytnuté úvery v hodnote 460,2 mil Sk.

b.) Mikropôžičková schéma - Prostredníctvom RPIC Prešov bolo od začiatku programu poskytnutých 37 pôžičiek v hodnote 10,6 mil. Sk.

c.) Slovenský poprivatizačný fond - 52,7 mil Sk sa preinvestovalo na podporu a.s. Hydina Prešov – SZV.

d.) Exportná rozvojová investičná schéma (EDIS) - poskytnutý príspevok 4,3 mil. Sk 17 podnikom prešovského kraja.

e.) Program Spin-off – v rámci programu boli realizované 3 projekty pre Chemlon Humenné, a.s. a 1 projekt pre ZPA Holding Prešov, a.s.

f.) Program Speed – revitalizačné projekty boli spracované v 8 spoločnostiach:
-	JAS Export Bardejov,
-	VAP Prešov,
-	Križík Prešov,
-	Podtatranská Hydina Kežmarok,
-	Tatramat Poprad,
-	ZŤS Sabinov,
-	Chemosvit Svit,
-	SB Inmart Bardejov

g.) Grantový fond životného prostredia - realizovaný z finančného memoranda Národného programu Phare 1998
-	v prvej vlne (1999) schválené 3 projekty, suma pridelených prostriedkov 22 mil. Sk, v súčasnosti sa realizujú
-	v druhej vlne (2000) schválené 3 projekty, suma pridelených prostriedkov 5,2 mil. Sk

h.) Program CREDO
hlavné kolo, 1998 
–	projekt „Basketbal proti drogám“, hlavný partner mesto Snina, celkový rozpočet bol 16,9 mil. Sk, z čoho grant CREDO bol 13 mil. Sk.
–	projekt „Snina /Krosno medzinárodné partnerstvo pre rozvoj turizmu, hlavný partner Východokarpatské združenie cestovného ruchu Snina, celkový rozpočet 3,1 mil. Sk, z čoho grant CREDO bol 1,7 mil. Sk.

i.) Národný program Phare
finančné memorandum 2000
Prešovský kraj je súčasťou prioritného regiónu Slovensko - Východ. V rámci FM 2000 boli pre prioritný región Slovensko - Východ odsúhlasené 3 projekty na podporu ekonomickej a sociálnej súdržnosti s celkovou alokáciou 282,6 mil. Sk:
-	projekt “Podporné schémy pre malé a stredné podnikanie” (Phare grant 125 mil. Sk) - V prioritnom regióne budú posilnené mikropôžičková schéma a Zárodočný kapitál (rizikový kapitálový podporný fond)
-	projekt “Vybudovanie infraštruktúry pre rozvoj podnikania” (Phare grant 71,3 mil. Sk) - V prioritnom regióne bude vybudovaných 9 nových kontaktných centier, ktoré budú poskytovať záujemcom informácie o možnosti finančnej podpory ako z prostriedkov EÚ tak aj iných zdrojov. V rámci tohto projektu budú vybudované aj 4 podnikateľské inkubátory, z toho 1 je umiestnený v prešovskom kraji - v Prešove.
-	projekt “Regionálna schéma rozvoja ľudských zdrojov” (Phare grant 91,3 mil. Sk) - Bude vytvorený Regionálny fond rozvoja ľudských zdrojov, ktorý bude zabezpečovať školenia cieľových skupín (mladí nezamestnaní a znevýhodnené skupiny (ženy po materskej, občania so zmenenou pracovnou schopnosťou a sociálne znevýhodnené skupiny), ako aj školenie školiteľov a vzájomné prepojenie agentúr rozvoja ľudských zdrojov.

j.) Program CBC 
finančné memorandum 2000
-	Rekonštrukcia cesty II/575 Palota – Slovensko/poľská štátna hranica – Radoszyce, predložený Slovenskou správou ciest, s prideleným grantom Phare 87,3 mil. Sk,
-	Fond malých projektov slovensko-poľského pohraničného regiónu, grantová schéma s pôsobnosťou pre Prešovský a Žilinský kraj, rozpočet 21,8 mil. Sk.

k.) Program dodatočnej investičnej podpory pre SR 
V rámci FM 2000 bol schválený projekt „Rozvoj mikroregiónu Sninské rybníky“, predložený Asociáciou Horný zemplín, pridelený grant Phare 87,3 mil. Sk

3.6	Trenčiansky kraj

a.) Podporný úverový program (PÚP) - Regionálnymi poradenskými a informačnými centrami v Trenčíne a Považskej Bystrici a Podnikateľským inovačným centrom Prievidza bolo do 31.12.2000 odporučených 411 podnikateľských plánov spĺňajúcich kritéria PÚP. Na 131 z nich boli poskytnuté úvery v hodnote 439,7 mil. Sk.

b.) Mikropôžičková schéma - Prostredníctvom RPIC Považská Bystrica bolo poskytnutých od začiatku programu 43 pôžičiek v hodnote 13,2 mil. Sk.

c.) Slovenský poprivatizačný fond - 16,6 mil Sk sa preinvestovalo na podporu a.s. Nábytok Bodnár Prievidza.

d.) Exportná rozvojová investičná schéma (EDIS) - poskytnutý príspevok 3,7 mil. Sk 15 podnikom Trenčianskeho kraja.

e.) Program Spin-off – v rámci programu boli realizované projekty v nasledovných podnikoch:
-	ZŤS Dubnica nad Váhom š.p. – 3 projekty,
-	SAD Považská Bystrica, a.s. – 2 projekty,
-	Chirana-Prema Stará Turá, a.s. – 2 projekty,
-	ZVS Dubnica, a.s. – 2 projekty

f.) Program Speed – revitalizačné projekty boli spracované v 2 spoločnostiach:
-	Merina Trenčín
-	VZT Vzduchotechnika, Nové Mesto nad Váhom,

g.) Grantový fond životného prostredia
-	v prvej vlne (1999) nebol schválený žiaden projekt z trenčianskeho kraja
-	v druhej vlne (2000) schválený 1 projekt (Lehota pod Vtáčnikom), suma pridelených prostriedkov 5,9 mil. Sk

h.) Program CREDO
hlavné kolo, 1998 
–	projekt „Cyklistické a turistické chodníky v slovensko-českom pohraničnom regióne“, hlavný partner Slovenský cykloklub Stará Turá, celkový rozpočet  12,8 mil. Sk, z toho grant CREDO 10 mil. Sk.

3.7	Trnavský kraj

a.) Podporný úverový program (PÚP) - Regionálnym poradenským a informačným centrom v Dunajskej Strede bolo do 31.12.2000 odporučených 255 podnikateľských plánov spĺňajúcich kritéria PÚP. Na 82 z nich boli poskytnuté úvery v hodnote 278,3 mil Sk.

b.) Mikropôžičková schéma – od roku 1998 bolo poskytnutých 11 pôžičiek v celkovej hodnote 4,9 mil. Sk.

c.) Exportná rozvojová investičná schéma (EDIS) - poskytnutý príspevok 3,7 mil. Sk 15 podnikom Trnavského kraja.

d.) Program Speed – revitalizačné projekty boli spracované v 2 spoločnostiach:
-	Zorena Trnava
-	Drôtovňa Hlohovec,

e.) Grantový fond životného prostredia
-	v prvej vlne (1999) schválených 16 projektov, suma pridelených prostriedkov 121,1 mil. Sk, v súčasnosti sa realizujú
-	v druhej vlne (2000) schválených 8 projektov, suma pridelených prostriedkov 41 mil. Sk

f.) Národný program Phare
	finančné memorandum 2000
V rámci projektu „Uplatnenie zákona o technických požiadavkách na výrobky a posudzovaní zhody“ bol pre Technický skúšobný ústav Piešťany schválený grant vo výške 9,13 mil. Sk určený na prípravu autorizovaného pracoviska pre uplatňovanie Smernice o plynových spotrebičoch (GAD)

g.) Program CBC 
finančné memorandum 1998
-	Výstavba a rekonštrukcia zariadení cestovného ruchu v obciach Moravský Svätý Ján, Kunov, Šaštín, Borky, Sobotište, Kuklov a v meste Senica, prijímateľ okresný úrad Senica, grant Phare 21,8 mil. Sk
-	Fond malých projektov, grantová schéma – 10 projektov v celkovej sume 7,3 mil. Sk

finančné memorandum 1999
-	Výstavba ČOV a vodovodu v Kútoch, prijímateľ obec Kúty, grant Phare 69,9 mil. Sk
-	Dostavba ČOV a kanalizácie v Skalici, prijímateľ mesto Skalica, grant Phare 76,4 mil. Sk,
-	Fond malých projektov pre slovensko-rakúsku cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma pre trnavský a  bratislavský kraj, rozpočet Phare 34,9 mil. Sk,
-	Fond malých projektov pre slovensko-maďarskú cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma určená pre kraje hraničiace s Maďarskou republikou, rozpočet 10,9 mil. Sk,
-	Fond malých projektov pre slovensko-českú cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma pre kraje hraničiace s Českou republikou, rozpočet Phare 10,9 mil. Sk

finančné memorandum 2000
-	Výstavba ČOV a kanalizácie, Gbely, Holíč, Kopčany, Petrova Ves, grant Phare 82,4 mil. Sk,
-	Veterný park Cerová, grant Phare 77,8 mil. Sk,
-	Fond malých projektov pre slovensko-rakúsku cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma pre trnavský a  bratislavský kraj, rozpočet Phare 28,4 mil. Sk,
-	Fond malých projektov pre slovensko-maďarskú cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma určená pre kraje hraničiace s Maďarskou republikou, rozpočet 21,8 mil. Sk,

3.8	Žilinský kraj

a.) Podporný úverový program (PÚP) – Regionálnym poradenským a informačným centrom v Žiline bolo do 31.12.2000 odporučených 391 podnikateľských plánov spĺňajúcich kritéria podporného úverového programu. Na 151 z nich boli poskytnuté úvery v celkovom rozsahu 454,3 mil. Sk.

b.) Mikropôžičková schéma – v kraji sa poskytlo 13 úverov v celkovej výške 3,6 mil.Sk.

c.) Slovenský poprivatizačný fond – kapitálové investície v celkovej výške 53 mil. Sk smerovali do spoločností Liptovská mliekáreň, a.s. Liptovský Mikuláš (16,6 mil. Sk) a OFZ Profily, a.s. Istebné (36,4 mil. Sk)

d.) Exportná rozvojová investičná schéma (EDIS), ktorá je súčasťou programu na podporu exportu, podporila cca 17 podnikov v Žilinskom kraji grantmi vo výške celkovo 4,3 mil. Sk.

e.) Program Spinn-off, v rámci programu boli podporené:
-	Severoslovenské Tehelne, a.s. – 2 projekty,
-	AVC Čadca – 1 projekt,
-	OTF, a.s. Nižná na Orave – 10 projektov,
-	ZŤS Námestovo, a.s. – 4 projekty,
-	ZŤS TEES Martin, a.s. – 8 projektov,

f.) Program Speed – revitalizačné projekty boli spracované v 6 spoločnostiach:
-	OTF Nižná,
-	ZVL Nižná,
-	Linapo, L. Mikuláš,
-	AVC Čadca,
-	Tatra Nábytok Martin,
-	ZŤS strojárne Námestovo

g.) Grantový fond životného prostredia
-	v prvej vlne (1999) schválených 5 projektov, suma pridelených prostriedkov 78,9 mil. Sk, v súčasnosti sa realizujú
-	v druhej vlne (2000) schválené 2 projekty (Žilina-Bánová, Žilina-Budatín), suma pridelených prostriedkov 38 mil. Sk

h.) Program CREDO - projekty realizované v žilinskom kraji:
hlavné kolo, 1998 
–	projekt „Koordinačné centrum Regionálnej slovenskej obchodnej a priemyselnej komory Žilina pre cezhraničnú spoluprácu“, hlavný partner Slovenská obchodná a priemyselná komora, pobočka Žilina, celkový rozpočet 10,6 mil. Sk, z čoho grant CREDO bol 8,5 mil. Sk.

i.) Program CBC
finančné memorandum 1999
-	Fond malých projektov pre slovensko-českú cezhraničnú spoluprácu, pôsobnosť pre kraje hraničiace s Českou republikou, rozpočet Phare 10,9 mil. Sk.

finančné memorandum 2000
-	Odkanalizovanie obcí a čistenie odpadových vôd v povodí rieky Polhoranka, predkladateľ mesto Námestovo, grant Phare 65,2 mil. Sk
-	Fond malých projektov pre slovensko-poľskú cezhraničnú spoluprácu, grantová schéma s pôsobnosťou pre Žilinský a Prešovský kraj, rozpočet 21,8 mil. Sk

4.	HODNOTENIE PROGRAMU PHARE V ROKU 2000

4.1 	Externé hodnotenie programov

V zmysle procedúr Phare monitorovanie implementácie programov a projektov, ktoré vykonáva Národný koordinátor zahraničnej pomoci a Delegácia Európskej komisie, je doplnené externým hodnotením, ktoré vykonáva nezávislá konzultačná spoločnosť. Do roku 2000 tieto činnosti zabezpečovala organizácia OMAS. Hodnotenie dosahovania programových cieľov sa realizuje formou monitorovacích a hodnotiacich správ, ktoré sú spracovávané za jednotlivé sektory, definovanie v zmysle vnútorných predpisov organizácie OMAS. Tieto sa čiastočne odlišujú od rozdelenia prezentovaného v tejto správe.

Monitorovacie a hodnotiace správy OMAS vyhodnotili dosiahnuté ciele programu ako „vysoko uspokojivé" v jednom prípade, čo reprezentuje 3 % z celkového počtu, a ako „uspokojivé" v prípade 15 hodnotení (47 %). Ďalších 14 hodnotení (44 %) bolo „neuspokojivých" a 2 (6 %) bolo „vysoko neuspokojivých". Na porovnanie dodávame, že hodnotenia dosiahnutých cieľov programu spriemerované za všetkých 10 kandidátskych krajín programu Phare sú nasledovné: 3 % „vysoko uspokojivé, 53 % „uspokojivé", 39 % „neuspokojivé" a 5 % „vysoko neuspokojivé". Programy v niektorých sektoroch, dôležitých z hľadiska predvstupového procesu, napríklad zlepšovanie konkurencieschopnosti slovenského súkromného sektora, nepriniesli očakávané výsledky. Medzi spoločné prekážky pri postupe patrí zavádzanie politiky (napríklad regionálne politiky ovplyvňujúce cezhraničné programy) a rozvoj verejnej správy Slovenskej republiky na efektívnu a transparentnú službu (napríklad poľnohospodárstvo a životné prostredie). Slovenská republika má rovnaký počet hodnotení „uspokojivé" a hodnotení „neuspokojivé", čo je o niečo menej, ako je priemer za všetky kandidátske krajiny.

Z hľadiska členenia na jednotlivé rezorty najlepšie hodnotenie „vysoko uspokojivé" získal sektor Rozvoj malého a stredného podnikania. Dve hodnotenia „uspokojivé“ získali rezorty spravodlivosti a vnútra. Po jednom hodnotení „uspokojivé" získali aj sektory občianskej spoločnosti, európskej integrácie, zdravia a veterinárny, ako aj sociálny sektor.

Najhorší výsledok z hľadiska dosahovania cieľov zaznamenal sektor rozvoj a reštrukturalizácia súkromného sektora, ktorý bol hodnotený ako „vysoko neuspokojivé". Dve „neuspokojivé' hodnotenia dostali sektory cezhraničnej spolupráce a rozvoj trhu práce. Ďalšími „neuspokojivými" sektormi sú poľnohospodárstvo a kataster.

V oblasti colníc sa hodnotenie zlepšilo z „neuspokojivé“ v roku 1998 na „uspokojivé" v roku 1999, zatiaľ čo hodnotenie bankovníctva a verejných financií sa zhoršilo z „uspokojivé“ v roku 1998 na „neuspokojivé" pri neskoršom hodnotení. Sektory vzdelávania a zvyšovania kvalifikácie, podpora exportu, podpora investícií, reforma verejnej správy a regionálny rozvoj mali jedno hodnotenie „neuspokojivé“. Rezort životného prostredia získal päť hodnotení, z toho tri „uspokojivé' a dve „neuspokojivé".

Takisto je zrejmé, že programy v určitých sektoroch, ktoré majú kľúčový význam v predvstupovom procese, ako sa konštatuje v Partnerstve pre vstup a v NPAA, menovite reforma verejnej správy, colnice a koordinácia pomoci, zaznamenávajú tie isté trendy ako v ostatných kandidátskych krajinách, so systematickou prevahou hodnotení „neuspokojivé“ nad „uspokojivé“ (približne 30 až 35% „uspokojivé").

4.2	Všeobecné hodnotenie pomoci

Pokiaľ ide o rozsah, v akom podpora z programu Phare prispela k predvstupovým prioritám určeným v Partnerstve pre vstup a v Národnom programe pre prijatie acquis communautaire (NPAA), existujú určité signály, že hoci proces prijímania a aproximácie zákonov pokračuje, predvstupový proces a postup smerom k trhovému hospodárstvu sa pre orgány verejnej správy Slovenskej republiky ukazuje ako veľmi náročný. Podpora z programu Phare sa vo všeobecnosti zameriavala na priorifié oblasti v Slovenskej republike, avšak potreba inštitucionálnych zmien sa nechápe správne, osobitne v súvislosti s praktickým uplatňovaním zákonov. Výsledky dosahované zúčastnenými stranami v rámci podpory z programu Phare boli striedavé, vo všeobecnosti však boli sklamaním, možno až na zmluvných dodávateľov a predvstupových poradcov. Príprava programu, zdĺhavé schvaľovanie dokumentácie programov a neskoré schvaľovanie zmluvnej dokumentácie spoločne podkopávajú význam cieľov poskytovania podpory. Niektoré ciele programov nezodpovedali pomerom v etape realizácie (napríklad cezhraničná spolupráca, osobitné prípravné projekty). Hoci sa zaznamenali niektoré uspokojivé výsledky, prerušenie ročného plánovacieho cyklu (v roku 1996 bol Národný program zrušený), pomerne časté zmeny správy programu Phare a nedostatok kvalifikovaných
a postačujúcich zdrojov v Službách komisie na Delegácii, mali nepriaznivý vplyv na tempo a konsolidáciu postupu. Transparentnosť realizácie (výber príjemcov pomoci, uzatváranie zmlúv) podpory zostáva nevyriešeným problémom a bolo podaných veľa odporúčaní na zlepšenie stavu.

Udržateľnosť podpory je pochybná alebo nízka, osobitne v oblasti regionálneho rozvoja, rozvoja a reštrukturalizácie súkromného sektora, cezhraničnej spolupráce, vzdelávania a zvyšovania kvalifikácie, a v oblasti podpory exportu a zdravia. Navyše udržateľnosť podpory poľnohospodárstva a katastra (s dôsledkami na nástroj SAPARD), európskej integrácie a reformy verejnej správy je podmienená inštitucionálnymi reformami, ktoré zatiaľ ešte nie sú isté.

Na základe vývoja implementácie predvstupových opatrení možno konštatovať, že predvstupové požiadavky so súčasne prebiehajúcou transformáciou na trhové hospodárstvo sa pre vládu Slovenskej republiky ukazujú ako komplikovaná úloha. Štruktúry určujúce politiku a mechanizmy realizácie zostávajú slabé. Napriek značnej podpore z programu Phare pri budovaní príslušných inštitúcií a pri rozvoji kapacít ukazuje sa, že kľúčové inštitúcie nie sú schopné riadiť, koordinovať alebo realizovať programy efektívne alebo hospodárne.

Hoci sa pri prijímaní acquis communautaire dosiahol pokrok, existujú problémy súvisiace s programami, zameranými na rozvoj fudských zdrojov alebo na zmeny organizačných štruktúr. Na všetkých úrovniach tiež panuje všeobecná neistota, ako sa bude prijímať a vymáhať dodržiavanie acquis commurnautaire. Zatiaľ neexistuje jasná predstava o tom, ako bude predvstupové financovanie z Európskej únie integrované do národných rozpočtových mechanizmov.

Slovenské hospodárstvo aj naďalej nie je konkurencieschopné, čiastočne aj z dôvodu nepriaznivého vplyvu súčasných, nevhodných štruktúr verejnej správy na podnikateľské prostredie. Záležitosti tretieho piliera zaznamenali pokrok z hľadiska hraničnej kontroly, imigračných a azylových otázok, avšak integrácia menšín bola menej úspešná. Na udržateľné prijatie, zavedenie a vymáhanie acquis je nevyhnutná reforma verejných štruktúr, lepšie ľudské a finančné zdroje a zmeny organizačnej kultúry. Súhrnne možno konštatovať, že viaceré príležitosti, ktoré mala vláda Slovenskej republiky k dispozícii na hospodársky rozvoj a inštitucionálnu reformu vďaka podpore z programu Phare, zostali nevyužité.

4.3	Programovanie

Programovací cyklus Phare 2000 začal v novembri 1999. Dňa 31. marca 2000 bolo v rámci Národného programu Phare 2000 Európskej komisii oficiálne predložených 14 projektov v objeme  31,4 MEUR. Všetky predložené projekty v rámci Národného programu Phare 2000 boli dňa 18. júla schválené Riadiacim výborom Phare s prideleným celkovým grantom 28 MEUR. 

Do Národného programu boli zaradené nasledovné projekty:
•	Zlepšenie situácie postavenia Rómov v SR
•	Podpora novej rozpočtovej procedúry / realizácia štátnej pokladnice
•	Návratnosť zlých úverov
•	Uplatnenie zákona o technických požiadavkách na výrobky
•	Posilnenie veterinárnych a fytosanitárnych hraničných inšpekčných bodov
•	Sociálny dialóg
•	Posilnenie garančného fondu zamestnanosti
•	Posilnenie EIA a kontrolných mechanizmov v oblasti životného prostredia
•	Podpora implementácie Národného programu boja proti korupcii
•	Boj proti drogám
•	Posilnenie produkčného sektora v regióne Slovensko -východ 
•	Podporná finančná schéma pre malé a stredné podnikanie v menej rozvinutých regiónoch 
•	Rozvoj ľudských zdrojov na regionálnej úrovni
•	Cenzus  malých a stredných podnikov.

V rámci programu Cezhraničnej spolupráce CBC bolo predložených 7 projektov a tri grantové schémy - fondy malých projektov pre Slovensko-maďarský, Slovensko-poľský a Slovensko-Rakúsky prihraničný región, v celkovom objeme 12 miliónov EUR, ktoré boli Európskou komisiou schválené.

Pre účasť Slovenskej republiky  v komunitárnych  programoch bola vyčlenená suma 6,43 MEUR.

Európska komisia vyčlenila v rámci Programu podpory odstavenia Jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice 20 MEUR.

Slovenská republika sa ďalej zapojila do Programu dodatočnej investičnej podpory, v rámci ktorého boli predložené a schválené dva projekty v sume 4 MEUR.

Finančné memorandá Phare 2000 boli podpísané decembri 2000 a v januári 2001. Celkový objem prostriedkov alokovaných v rámci finančných memoránd 2000 dosiahol 78,82 MEUR.

Za účelom zvýšenia informovanosti a transparentnosti procesu programovania a implementácie predvstupových programov zriadil Národný koordinátor zahraničnej pomoci vo februári 2000 internetovú stránku poskytujúcu informácie o predvstupovej pomoci. Týmto spôsobom sú zverejňované informácie o pravidlách programovania, relevantných smerniciach EK a vlády SR, podporovaných prioritách, implementačnej štruktúre a schválených projektoch pre financovanie z predvstupových programov. V záujme skvalitnenia prípravy a realizácie programov PHARE Národný koordinátor zahraničnej pomoci ďalej vydal v novembri 2000 informačnú príručku Od programu Phare k štrukturálnym fondom EÚ, ktorá odpovedá na základné otázky súvisiace s možnosťou zapojenia sa do programu Phare. 

V Pracovnom dokumente Národný program Phare 2001 (ďalej pracovný dokument) EK definovala 12 priorít pre programovanie. Podpora sa rozdelila na oblasť budovania inštitúcií, kde hlavným podporným nástrojom zostal twinning, a oblasť ekonomickej a sociálnej súdržnosti. V rámci tohto komponentu sa predpokladá zavedenie tzv. ľahkého twinningu, poradenstva pri opatreniach menšieho rozsahu, ktorý by mal byť využitý v rozsahu 0,8 MEUR.

Spustenie programovacieho procesu nadväzovalo na pracovný dokument, ktorý bol SR predložený 17. 10. 2000. Dňa 18. 10. 2000 bola zverejnená výzva na predkladanie projektových zámerov (Project Intent). Do 17. 11. 2000 Odbor zahraničnej pomoci ÚV SR obdržal 42 projektových zámerov, z ktorých 21 bolo  akceptovaných z hľadiska súladu s prioritami pracovného dokumentu. Dňa 23. 11. 2000 bol ich zoznam predložený EK.

Programovanie pre komponent sociálnej a ekonomickej súdržnosti bolo začaté v auguste 2000. V oblasti budovania inštitúcií bola zriadená medzirezortná pracovná skupina pod vedením MVRR, v ktorej boli zastúpené MPSVR SR, ŠÚ SR, ZMOS a MV SR. Pracovná skupina pripravovala projekt, zameraný na dobudovanie štruktúr potrebných pre implementáciu Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF) a Európskeho sociálneho fondu (ESF), posilnenie funkcie regionálnych samospráv v procese prípravy a implementácie programov regionálneho rozvoja a postupov regionálnej štatistiky v súlade s Nariadeniami EÚ, ako dôležitého rozhodovacieho a monitorovacieho nástroja.

V oblasti investícií bolo predložených 140 projektových zámerov. Medzirezortná komisia pod vedením MVRR SR schválila v novembri 2000 desať regionálnych projektov a štyri sektorové projekty. Dňa 17.11.2000 boli projektové zámery predložené EK. Revidované projektové zámery po zohľadnení pripomienok EK boli predložené 15. 12. 2000. Z predložených projektových zámerov EK akceptovala 5 projektov, ktorým bola pridelená podpora z Programu prípravy projektov Phare 2000/2001 zameraná na dopracovanie projektovej dokumentácie.

Dňa 4. 12. 2000 sa konala porada sektorových koordinátorov pomoci, na ktorej boli akceptované projektové zámery zlúčené do 12 projektov podľa pravidla 1 priorita – 1 projekt. Projektové zámery boli následne dopracované do podoby projektových návrhov (Project Fiche) a dňa 15. 12. boli predložené EK. 

4.4	Implementácia

Finančnú implementáciu väčšiny projektov zabezpečovala implementačná agentúra - Centrálna finančná a kontraktačná jednotka (CFCU), zriadená pri Úrade vlády SR. Ďalšími implementačnými agentúrami boli:
-	Implementačná agentúra Ministerstva životného prostredia,
-	Národná agentúra pre podporu malého a stredného podnikania,
-	Nadácia pre podporu poprivatizačného podnikania,
-	Agentúra Sario, a.s.
-	Slovenská správa ciest,
-	Nadácia pre podporu občianskych aktivít,
-	Národné kancelárie komunitárnych programov, ktoré sú samostatnými implementačnými jednotkami.
Zodpovednosť za finančnú implementáciu projektov je v kompetencii programových splnomocnencov (PAO), menovaných pre každý projekt.

Vzhľadom na odlišný charakter projektov na podporu ekonomickej a sociálnej súdržnosti pripravuje sa presun ich implementácie z pôsobnosti CFCU do implementačnej agentúry, ktorá by od r. 2001 mala byť zriadená na Ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja SR. CFCU zostane implementačnou agentúrou pre projekty budovania inštitúcií.

Odborná realizácia bola v kompetencii jednotlivých rezortov. V zmysle Smernice k príprave a realizácii programu Phare v SR na obdobie 2000-2006, sachválenej uznesením vlády SR č. 656/1999, je pre projekty alebo časti projektov, ktorých implementácia je zabezpečovaná CFCU, menovaný starší programový pracovník (SPO).

Celkovú zodpovednosť za finančné riadenie prostriedkov PHARE a dodržiavanie pravidiel, predpisov a postupov PHARE týkajúcich sa obstarávania, predkladania správ a finančného riadenia nesie od roku 1998 Národný fond a Národný splnomocnenec. Ich pôsobnosť upravuje Memorandum o porozumení o zriadení Národného fondu medzi vládou SR a Komisiou Európskych spoločenstiev. 

	Vecné členenie alokovaných prostriedkov PHARE v rámci FM 1997 až 1999 k 31. 12. 2000 je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

tab. 14	MEUR
| Kontraho | Odborná pomoc | | Školenia, | Investície | |

FM

vané
prostr.

zahraničná

domáca

Twinning

tréningy, semináre

Technické vybavenie

Infraštruktúra

Granty

Ostatné

1997* | 43,45 | 14,56 | 3,61 | 0,00 | 2,94 | 2,01 | 0,00 | 10,51 | 9,82
1998* | 75,91 | 7,07 | 3,22 | 5,95 | 1,23 | 10,27 | 32,86 | 2,80 | 12,51
1999 | 25,75 | 1,97 | 0,52 | 7,74 | 0,26 | 0,00 | 5,00 | 2,28 | 7,98
SPOLU | 145,11 | 23,60 | 7,35 | 13,69 | 4,43 | 12,28 | 37,86 | 15,59 | 30,31
* konečný stav
Na základe vecného členenia použitia prostriedkov PHARE je možné konštatovať, že výška prostriedkov určených na zahraničnú odbornú pomoc (t.j. konzultačné služby, štúdie) v rámci FM 1997 a 1998 má klesajúcu tendenciu. Rastie podiel investícií do infraštruktúry a technického vybavenia.

4.5	Inštitucionálne zabezpečenie

	Na koordinácii, príprave a realizácii projektov PHARE sa v roku 2000 v rámci programovacích a implementačných štruktúr podieľalo 269 pracovníkov, z toho 144 zamestnancov, 22 zahraničných expertov, 26 twinningových expertov a 77 lokálnych expertov. Prehľad administratívnych kapacít implementačných štruktúr SR je uvedený v tabuľke 15.

tab. 15

sektor/ implementačná jednotka

Zamestnanci

Zahraniční 
+
twinningoví
experti

Lokálni experti

Spolu

Rozvoj malého a stredného podnikania | 31 | - | 2 | 33
SPPF | 5 | - | - | 5
Rozvoj podnikania | 36 | – | 2 | 38
Mládež | ch | - | - | -
Národná kancelária TEMPUS | ch | - | - | -
Národná kancelária Leonardo | ch | - | - | -
Národná kancelária Sokrates | ch | - | - | -
Ministerstvo školstva SR | 3 | - | - | 3
Rozvoj ľudských zdrojov a školstva | 3 | | | 3
Ministerstvo financie | 4 | 0 + 2 | 3 | 9
NBS | 5 | 0 | 0 | 5
Financie a bankovníctvo | 9 | 0 + 2 | 3 | 14
Doprava a telekomunikácie | 7 | 0 + 1 | - | 8
Životné prostredie | 4 | 2 + 1 | 4 | 11
Infraštruktúra a životné prostredie | 11 | 2 + 2 | 4 | 19
Pôdohospodárstvo | 4 | 0 + 3 | 1 | 8
Štatistika | 2 | 0 + 5 | 5 | 12
Kataster | 2 | 3 + 0 | 1 | 6
Pôdohospodárstvo a kataster | 8 | 3 + 8 | 7 | 26
Sociálne veci | 10 | 0 +1 | - | 11
Zdravotníctvo | 1 | - | - | 1
Sociálne veci zdravotníctvo | 11 | 0 + 1 | - | 12
Kancelária PPV pre ekonomiku | 1 | - | - | 1
Nadácia vzdelávania samosprávy | 3 | - | 12 | 15
Verejná správa | 4 | | 12 | 16
Ministerstvo vnútra | 4 | 0 + 3 | - | 7
Centrálna koord. jednotka boja proti korupcii | 2 | - | - | 2
Ústavný súd | 1 | 1 + 0 | 1 | 3
Ministerstvo spravodlivosti | 2 | 0 + 2 | - | 4
Generálna prokuratúra | 1 | - | - | 1
Spravodlivosť a vnútorné veci | 10 | 1 + 5 | 1 | 17
Odbor koordinácie projektov, Sekcia ľudských práv a menšín, ÚVSR | 1 | - | - | 1
Ochrana menšín | 1 | - | - | 1
NPOA | 11 | - | - | 11
Mimovládne organizácie | 12 | - | - | 12
PVŠF EÚ | 3 | 12 + 8 | 25 | 48
PIU CBC | 3 | 1 | 2 | 6
Ministerstvo výstavby a reg. rozvoja | 6 | - | - | 6
Regionálny rozvoj, CBC | 12 | 13 + 9 | 27 | 60
Úrad pre verejné obstarávanie | 4 | 3 + 0 | - | 7
Aproximácia práva | 0 | - | 4 | 4
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo | 11 | - | - | 11
Národná rada | 2 | - | - | 2
Najvyšší kontrolný úrad | 2 | - | - | 2
Európska integrácia | 19 | 3 + 0 | 4 | 26
Odbor zahraničnej pomoci ÚVSR | 7 | - | 4 | 11
CFCU | 1 | - | 13 | 14
Koordinácia pomoci | 8 | - | 17 | 25
SPOLU CELKOM | 144 | 22+26 | 77 | 269

V porovnaní s rokom 1999 sa znížil celkový počet pracovníkov, ktorí boli zapojení do prípravy a realizácie programu PHARE o 32. Počet lokálnych a zahraničných expertov vzrástol zo 119 v roku 1999 na 125 v roku 2000.
Vo všeobecnosti možno povedať, že personálne obsadenie jednotlivých PIU/ útvarov koordinujúcich program Phare je vo veľkej väčšine rezortov nedostačujúce, čo dokumentuje aj medziročný pokles pracovníkov implementačných štruktúr o 38. V budúcnosti je preto potrebné naďalej klásť zvýšený dôraz na adekvátne personálne dobudovanie a technické dovybavenie pracovísk zabezpečujúcich programovanie, implementáciu a koordináciu aktivít programu Phare v jednotlivých rezortoch. Dôraz je potrebné sústrediť na kvalifikačné predpoklady, schopnosti komunikácie a vystupovanie, tvorivosť a motiváciu pracovníkov. 

4.6	Navrhované opatrenia

Na základe prieskumu, ktorý v  v období jún – júl 2001 realizoval Národný koordinátor zahraničnej pomoci v rámci implementačných štruktúr programu Phare v SR boli identifikované nasledovné problémy:
-	iba 54% implementačných jednotiek Phare je na adekvátnej úrovni v rámci hierarchickej štruktúry rezortu,
-	54% ústredných orgánov štátnej správy prejavuje tendenciu podceňovať význam pomoci poskytovanej z programu Phare,
-	55% pracovníkov implementačných jednotiek sa domnieva že majú veľmi malý vplyv na možnosť zlepšenia situácie
-	63% sektorových koordinátorov potvrdilo nedostatky v oblasti jasného chápania jednotlivých fáz riadenia projektového cyklu (PCM),
-	42% sektorových koordinátorov neovláda kontraktačné procedúry Phare
-	32% pracovníkov implementačných štruktúr nevie identifikovať rozdiel medzi programovaním a implementáciou projektov
-	36% respondentov neovláda presnú štruktúru logickej plánovacej matrice ich príslušných sektorových projektov,
-	73% pracovníkov programovacích jednotiek má problémy s formuláciou indikátorov dosiahnutia cieľa/ výsledku projektu
Vzhľadom na uvedené je potrebné vykonať kroky smerujúce k odstráneniu problémových oblastí a zvýšeniu odbornej úrovne pracovníkov, znalosti procedúr a adekvátneho akceptovania významu programu Phare pre proces integrácie SR do EÚ. Za účelom riešenia identifikovaných problémov implementácie programu Phare Národný koordinátor zahraničnej pomoci navrhuje nasledovné opatrenia:
1.	Pripraviť a predložiť na rokovanie vlády SR novú koordinačnú smernicu predvstupovej pomoci.
2.	Realizovať cyklus školení zameraných na problematiku prípravy projektov, monitorovanie implementácie projektov a vypracovávanie podkladov pre realizáciu verejného obstarávania služieb a tovarov.
3.	Adekvátne personálne dobudovať a technicky vybaviť pracoviská zabezpečujúce programovanie, implementáciu a koordináciu aktivít programu Phare  v jednotlivých rezortoch.
4.	Personálne posilniť Odbor zahraničnej pomoci ÚV SR o 4 pracovníkov.
5.	V záujme zabezpečenia väčšej transparentnosti vypracovať návrh koncepcie mechanizmov spracovania agendy programovania.
6.	Za účelom vytvorenia podmienok pre implementáciu projektov komponentu sociálnej a ekonomickej súdržnosti zabezpečiť personálno-technické dobudovanie a finančné zabezpečenie činnosti novej implementačnej agentúry vytvorenej na Ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja SR.
7.	Pre úspešnú implementáciu programov Phare posilniť personálne Národný fond a CFCU a informovať o tom vládu SR, nakoľko splnenie tejto úlohy je podmienkou podpísania FM Národného programu Phare 2001.
8.	V záujme úspešnej a rýchlejšej implementácie programov Phare v dostatočnom časovom predstihu nárokovať prevody finančných prostriedkov z EK a vytvoriť potrebný mechanizmus na priebežné plnenie tejto úlohy.
9.	Vypracovať prehľad o zabezpečení spolufinancovania programov predložených EK v Bruseli v rámci pripravovaného FM 2001 a predložiť na rokovanie vlády SR, nakožko splnenie tejto úlohy je podmienkou podpísania FM Národného programu Phare 2001.

ZÁVER

Celkovo môžeme realizáciu prostriedkov PHARE hodnotiť ako dobrú.

Finančné memorandum 1997 bolo úspešne uzavreté, keď z 44,55 MEUR alokovaných pre SR bolo vyčerpaných 39,95 MEUR t.j. 89,7 %. 

Z finančného memoranda 1998 bolo do konca kontraktačného obdobia nakontrahovaných 75,91 MEUR t.j. 98,1 %. Kontrahované prostriedky je potrebné vyčerpať do 31. 12. 2001. Miera kontraktácie a čerpania prostriedkov v rámci jednotlivých sektorov je znázornená na grafe 14.

Výška prostriedkov určených na odbornú pomoc (t.j. konzultačné služby, štúdie) v rámci FM 1997 až 1999 mala klesajúcu tendenciu. Rástol podiel investícií do infraštruktúry a grantových schém.

Nízka úroveň kontraktácie FM 1999 (24,92%) bola zapríčinená, okrem v Správe spomínaných nedostatočných kapacít na strane prijímateľov pomoci, aj 8 mesačným oneskorením transferu prvej tranže finančných prostriedkov Finančného memoranda Národného programu Phare 1999 na účet Národného fondu a následne na účty implementačných agentúr implementujúcich jednotlivé projekty.

Pozitívne je možné hodnotiť aj proces programovania. Od roku 1996, kedy SR nezískala prakticky žiadne prostriedky, výška prostriedkov získaných SR v rámci predvstupovej pomoci EÚ neustále rastie. Pokles prostriedkov alokovaných v r. 2000 v rámci programu Phare je spôsobený otvorením predvstupového programu ISPA, zameraného na financovanie veľkých infraštruktúrnych projektov. V roku 2000 bola pre SR vyčlenená alokácia aj z predvstupového programu Sapard, určeného na rozvoj poľnohospodárstva a vidieka. Túto alokáciu bude možné čerpať po vytvorení všetkých administratívnotechnických predpokladov pre realizáciu programu.