P r í l o h o v á   č a s ť

          Obsah :

Príloha č. 1 - Stručná charakteristika Transpetrol, a.s. Bratislava
Príloha č. 2 - Stručná charakteristika ropovodného systému SR
Príloha č. 3 - Stručná charakteristika ropovodného systému ADRIA
Príloha č. 4 - Súčasný stav v zabezpečení dodávok ropných produktov
Príloha č. 5 – Protokol zo zasadnutia medzinárodnej pracovnej skupiny

Príloha č. 1

Stručná charakteristika spoločnosti Transpetrol, a.s. Bratislava

	Transpetrol, a.s. Bratislava bola založená dňa 01.07.1991. Hlavným predmetom činnosti je tranzitná a vnútroštátna preprava ropy a jej skladovanie pre odberateľov a pre Správu štátnych hmotných rezerv SR ako štátne hmotné rezervy, v čom má monopolné postavenie. Jediným odberateľom ropy na Slovensku je Slovnaft, a.s. Bratislava. Úroveň množstva dodávanej ropy sa stabilizovala z dôvodu realizácie programu jej prehĺbeného spracovania. Významnú úlohu z hľadiska realizovaných tržieb a.s. Transpetrol zohráva aj tranzitná preprava ropy do ČR pre Českú rafinérsku, a.s. Litvínov a Paramo, a.s. Pardubice, hoci počnúc rokom 1996 objem dodávok klesá z dôvodu, že česká strana využíva na krytie svojich dodávok aj ropovod IKL z Nemecka.
	Rozhodujúce činnosti v Transpetrol, a.s. Bratislava vykonávajú nasledovné dcérske spoločnosti v tomto členení :
•	Transpetrol tranzit, a.s. : export a import tovaru a služieb, kompenzačné a barterové obchody, preprava ropných produktov, podpora vybraných obchodno-výrobných projektov, zastupovanie partnerských slovenských firiem vo vybraných teritóriách a projektoch v zahraničí,
•	Transpetrol servis, a.s. : údržba a opravy strojno-technologických a pomocných zariadení, odstraňovanie následkov prípadných havárií a prevádzkových porúch potrubných systémov, výrobná činnosť v strojárskom odbore, stavebná činnosť, demontáž a likvidácia nepotrebných zariadení a objektov,
•	TPF Leasing, s.r.o. : poskytovanie komplexných služieb v oblasti finančného a operatívneho lízingu osobných motorových vozidiel, budov, technológií a technologických zariadení. 
•	Energotel, a.s. : poskytovanie verejných telekomunikačných služieb okrem hlasovej telekomunikačnej služby, výstavba verejnej telekomunikačnej infraštruktúry.

Významnou udalosťou uplynulého roka pre Transpetrol bol vstup strategického partnera do spoločnosti, ktorým sa stala spoločnosť YUKOS, dnes vlastník 49% akcií Transpetrol. Spoločnosť YUKOS si stanovila úlohu do r. 2006 naplniť prepravnú kapacitu ropovodného systému SR.
Rozvojový program Transpetrol, a.s. je zameraný na environmentálnu bezpečnosť, prevádzkovú spoľahlivosť a na modernizáciu technického a technologického vybavenia. Medzi najvýznamnejšie investičné akcie patrí pokládka optického kábla pozdĺž celého ropovodného systému. Magistrálny optický kábel umožňuje zavedením telemetrického systému SCADA diaľkovo ovládať riadenie celej prevádzky ropovodu.
Vybrané ukazovatele Transpetrol, a.s. dokumentuje nasledovná tabuľka (v tis.Sk) :                                                                                                      

rok : | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001
Výnosy celkom | 2 218 274 | 1 888 828 | 1 732 052 | 2 212 305 | 2 244 384 | 2 168 992 | 2 862 691
Náklady celkom | 777 201 | 908 367 | 961 582 | 1 592 402 | 1 623 095 | 1 964 112 | 2 252 023

Účtovný zisk
pred zdanením

1 441 073

980 461

770 470

619 903

621 289

204 880

610 668

Prevádzkový
hosp. výsledok

1 432 332

947 275

741 590

665 633

681 168

355 059

364 877

HV za účt. obdobie | 853 223 | 573 783 | 433 228 | 283 050 | 349 019 | 97 746 | 470 327
Zdroj: Výročná správa Transpetrol, a.s. za rok 2001
Príloha č. 2

Stručná charakteristika ropovodného systému Slovenskej republiky

	Slovenský ropovodný systém pozostávajúci z ropovodu DRUŽBA tvorí potrubná línia na území býv. Československa, s ukončením v ČR v Litvínove a na území MR s ukončením v Százhalombatta (označovaná aj ako DRUŽBA 1). Trasa ropovodu DRUŽBA začína v Ruskej federácii, pokračuje cez Bielorusko, Ukrajinu a Slovensko. Ropovod DRUŽBA na Slovensku od 1.1.1993 spravuje a prevádzkuje Transpetrol, a.s.

	Celková dĺžka ropovodu DRUŽBA na Slovensku meria vyše 507 km, pričom takmer po celej slovenskej trase je vybudované zdvojené potrubie. Prepravná kapacita slovenského úseku ropovodu DRUŽBA je 21 mil. t/r, ale v súčasnosti sa využíva menej ako polovica kapacity. Ropovod v úseku Tupá – Šahy po štátnu hranicu s MR o dĺžke 8,5 km a prepravnej kapacite 4,5 mil. ton/rok (s pokračovaním do Százhalombatta) sa využíva len sporadicky. 
	
Slovenský ropovodný systém má výhodnú pozíciu v sieti európskych ropovodov (pozri priloženú mapu). Jeho výhodná geografická poloha a relatívne veľká prepravná kapacita, umožňujúca tranzit ropy oboma smermi (kapacitne limitujúcou časťou systému je úsek Tupá-Šahy-Százhalombatta), perspektívne vytvára reálne predpoklady na jeho napojenie sa na novovytvorené tranzitné cesty, najmä po uvedení do prevádzky ropovodu Odessa – Brody. Využitím týchto výhod sa v budúcnosti dá reálne predpokladať až dvojnásobný nárast objemu prepravovanej ropy, čím sa výrazne upevní konkurenčná schopnosť Transpetrolu na európskych ropných trhoch a zásadne sa zvýši význam Slovenska, ako tranzitnej krajiny ropy nielen pre Českú republiku, ale aj pre štáty západnej Európy. 

	Prečerpávacie stanice a prevádzkové centrá ropovodného systému SR sú nasledovné :

-	PS 1 Budkovce (vstupná prečerpávacia stanica, preberanie a meranie nakúpenej ropy z ropovodu DRUŽBA, manipulačné sklady, ropovodná prípojka do Slovnaft-Vojany),
-	PS 2 Moldava nad Bodvou,
-	PS 3 Rimavská Sobota,
-	PS 4 Tupá – Šahy (hlavné centrum pre riadenie prevádzky a údržby ropovodného systému, manipulačné sklady ropy),
-	PS 5 Bučany (meranie a odovzdávanie ropy prepravovanej do ČR, ropovodná prípojka do Slovnaft, a.s. Bratislava),
-	OSR 1 (odovzdávacia a meracia stanica ropy v Slovnaft, a.s. Bratislava) .

Množstvo prepravenej ropy ropovodným systémom SR v r.1993 –2001 (v tis. t/r) :

rok : | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001
Transport do Slovnaftu | 4 449 | 4 849 | 5 223 | 5 338 | 5 273 | 5 347 | 5 298 | 5 323 | 5 341
Tranzit do ČR | 6 053 | 6 651 | 7 021 | 6 141 | 5 756 | 5 456 | 4 809 | 3 638 | 3 785
Iní odberatelia | 314 | 813 | - | 46 | 70 | 422 | 298 | 312 | 425
Spolu : | 10 816 | 12 313 | 12 244 | 11 525 | 11 099 | 11 225 | 10 405 | 9 273 | 9 551
 Zdroj: Výročná správa Transpetrol, a.s. za rok 2001

Príloha č. 3
Stručná charakteristika ropovodného systému ADRIA

Vybudovanie ropovodu ADRIA vyplýva z „Dohody medzi vládou ČSSR a vládou MĽR o spolupráci pri výstavbe a prevádzke ropovodu Csurgó – Tupá, nadväzujúceho na ropovod, ktorý sa má vybudovať z Omišalju v smere na juhoslovansko-maďarskú hranicu“, zo dňa 20.06.1974. Ropovod Csurgó – Tupá je pokračovaním ropovodu, ktorý sa mal vybudovať na území bývalej Juhoslávie od ostrova Krk z prístavu Omišalj v smere na juhoslovansko-maďarskú hranicu (Csurgó). Z technicko-technologického hľadiska ide o jednotný ropovodný systém, prechádzajúci územiami troch štátov (Chorvátsko, Maďarsko a Slovensko), ktorého súčasťou je ropovod Csurgó – Tupá. Účelom ropovodu je preprava ropy z bývalej juhoslovansko-maďarskej hranice (Csurgó) do Százhalombatta a ďalej na bývalú maďarsko-československú hranicu (Tupá) v nasledovných množstvách (v mil.ton) :

Rok | ropa pre bývalú. mľr | ropa pre bývalú. čssr
1977 | max. 2,5 | max. 2,9
1978 | 3,0 | 3,6
1979 | 3,5 | 4,3
1980 | 4,0 | 5,0
1981 | 4,5 | 5,0
1982 – 1996  ročne | 5,0 | 5,0

	Na základe uvedeného sa vybuduje nová ropovodná línia z bývalej juhoslovansko-maďarskej hranice (Csurgó) do Százhalombatta. Zo Százhalombatta na bývalú maďarsko-československú hranicu (Tupá) sa využije už vybudovaný úsek ropovodu DRUŽBA.
	
	Okrem tejto dohody, vo vzťahu k ropovodu ADRIA bola dňa 6.12.1974 uzavretá „Dohoda medzi vládou ČSSR a SFRJ o dlhodobej spolupráci pre využitie juhoslovanského ropovodu na prepravu ropy do ČSSR cez územie SFRJ“. Obidve vlády sa týmto zaviazali, že v rámci svojich ústavných právomocí budú podporovať plnenie Základnej zmluvy medzi podnikmi Chemapol Praha, Energoinvest Sarajevo, INA Zagreb a Naftagas Novi Sad zo dňa 12.2.1974 o poskytovaní dopravných služieb ropovodom, ktorý sa má vybudovať z prístavu Omišalj v smere na juhoslovansko-maďarskú hranicu.

Vzhľadom na to, že záväzky vyplývajúce z uvedených medzivládnych dohôd sa z rôznych dôvodov neplnili, bol dňa 31.07.1991 podpísaný „Protokol medzi vládou ČSFR a vládou MR o ukončení platnosti Dohody z 20.06.1974 medzi vládou ČSSR a vládou MĽR o spolupráci pri výstavbe a prevádzke ropovodu Csurgó – Tupá, nadväzujúceho na ropovod, ktorý sa má vybudovať z prístavu Omišalj v smere na juhoslovansko-maďarskú hranicu, a o vysporiadaní vzájomných dlhov a pohľadávok“. 

Prepravná trasa ropovodu ADRIA (z technologického hľadiska) o celkovej dĺžke 774 km prebieha nasledovne :
-	na území Chorvátskej republiky, úsek Omišalj – Virje v dĺžke 286 km prevádzkuje spoločnosť JANAF (v Sisaku je odbočka z tohto ropovodu do Noveho Sadu a Belehradu),
-	na území Maďarskej republiky, úsek Virje – Százhalombatta (ďalej pokračuje ropovodom DRUŽBA na štátnu hranicu SR Šahy-Tupá) v dĺžke 320 km prevádzkuje spoločnosť MOL, a.s.,
-	na území Slovenskej republiky, úsek Šahy-Tupá – Bučany – Slovnaft Bratislava v dĺžke 168 km prevádzkuje spoločnosť Transpetrol, a.s.
Príloha č.4

Súčasný stav v zabezpečení dodávok ropných produktov

      Nakoľko ropa je strategickou komoditou pre jej využitie v národnom hospodárstve, predovšetkým jej rafinérske spracovanie na pohonné hmoty a vykurovacie oleje, ako aj následné petrochemické a ďalšie spracovanie, zabezpečenosti dostatočných dodávok ropy sa venuje permanentná pozornosť a preto predstavuje úlohu trvalého charakteru.

Základným variantom sú dlhodobé dodávky ropy ropovodom DRUŽBA. Medzivládna dohoda medzi SR a RF z r. 1999 o dlhodobých dodávkach ropy až do r. 2014 a na ňu nadväzujúca obchodná zmluva medzi Transpetrolom a ruskou spoločnosťou Transnefť, garantujú dodávky ruskej ropy pre SR v objeme do 6 mil.ton/rok a tranzitnú prepravu ropy pre krajiny s nadväzujúcimi ropovodnými systémami. 

Alternatívnym zdrojom dodávok môže byť ropovod ADRIA (najmä v prípadoch dlhodobého prerušenia dodávok ropy z RF). Dodávky ropy z ropovodu ADRIA zo Százhalombatta, ďalej ropovodom DRUŽBA smerom na územie SR  do Tupej, by mohli za určitých podmienok slúžiť ako doplnkový zdroj ropy, čo by v súčasnosti pokrylo až cca 80 % spotreby pre jej výrobné spracovanie v Slovnaft, a.s. Bratislava.

Limitujúcim faktorom, predovšetkým pre výhľadovo navrhovanú tranzitnú prepravu ropy, je súčasná prepravná kapacita ropovodu DRUŽBA na úseku Tupá-Šahy – Százhalombatta (4,5 mil. ton/rok). 

Z uvedeného vyplýva, že ďalšie etapy navyšovania objemov tranzitných prepráv ropy budú podmienené nevyhnutným investičným rozvojom „úzkych miest“ integrujúcich sa ropovodných systémov.

Vzhľadom na nové aspekty navrhovanej spolupráce z hľadiska integrácie ropovodných systémov okolitých krajín, t.j. využitie voľných prepravných kapacít na tranzitnú prepravu ruskej a iných druhov rôp na trhy tretích krajín, v smere cez chorvátsky terminál Omišalj (problematika sa rieši na úrovni ropných spoločností zainteresovaných krajín od r. 1997 a na základe poverenia MH SR slovenskú stranu zastupuje Transpetrol, a.s.), je potrebné problematiku riešiť komplexne, t.j. tak, aby sa mohlo vyhovieť požiadavkám aj ruskej a ukrajinskej strany.

K riešeniu situácií pri krátkodobých a dlhodobých prerušeniach dodávok ropy napomôže postupné vybudovanie 90-dňových zásob v ropných tovaroch. Táto úloha je predmetom harmonizácie legislatívy SR s legislatívou EÚ so splatnosťou do konca roka 2008.

Príloha č.5

P r e k l a d 

PROTOKOL

zo zasadnutia medzinárodnej Pracovnej skupiny expertovej úrovne
na odsúhlasenie návrhu medzivládnej dohody O spolupráci na projekte
integrácie ropovodov Družba a Adria

								23. - 24. septembra 2002, Moskva

1.	Experti Bieloruskej republiky, Maďarskej republiky, Ruskej federácie, Slovenskej republiky, Ukrajiny a Chorvátskej republiky posúdili návrh, predložený ruskou stranou horeuvedenej Dohody a zapracované Stranami opravy a doplnky k nej.

2.   Strany na expertnej úrovni odsúhlasili text Dohody, ktorý je priložený.

3.   Strany sa dohodli v čo najkratšom termíne pristúpiť k realizácii vnútorných národných 
            procedúr na konečné odsúhlasenie Dohody s cieľom čo najrýchlejšieho podpísania.

Za Bieloruskú republiku 

Za Maďarskú republiku

Za Ruskú federáciu

Za Slovenskú republiku

Za Ukrajinu

Za Chorvátsku republiku