Dôvodová správa

A.     Všeobecná časť
  
Potreba aktualizácie v súčasnosti platnej právnej úpravy zákona č. 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja v znení zákona č. 351/2004 Z. z. vyplýva z úlohy B.5. uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 832 z 8. októbra 2006 k návrhu aktualizácie Národného strategického referenčného rámca Slovenskej republiky na roky 2007 - 2013, ktorá vychádza z priorít ustanovených v programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky. 
 
	Podpora regionálneho rozvoja je v Európskej únii považovaná za kľúčový prvok politiky hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Prekážkou na zvyšovanie konkurencieschopnosti európskeho hospodárskeho priestoru sú dnes značné regionálne rozdiely. Kvalita faktorov ovplyvňujúcich konkurencieschopnosť regiónov však vykazuje veľkú variabilitu. Cieľová priorita Európskej únie, ktorá je sústredená na urýchlenie konvergencie jej najmenej rozvinutých regiónov zlepšovaním podmienok pre ich ekonomický rast a zamestnanosť, môže byť zabezpečená prostredníctvom ustanovenia strategických cieľov s víziou hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja podľa administratívneho členenia štátu a pri zohľadnení geografickej, historickej, kultúrnej diferenciácie jednotlivých regiónov. Európska únia už nie je v súčasnosti vnímaná ako transnárodná entita, ale ako zoskupenie jednotlivých regiónov, ktoré by mali byť navzájom konkurencieschopné pri súčasnom zachovaní si svojich špecifických daností. 
	
	Na základe zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov je zodpovedným ústredným orgánom štátnej správy pre regionálny rozvoj Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, ktoré zabezpečuje realizáciu regionálnej politiky podľa programového vyhlásenia vlády. Reforma verejnej správy znamenala zmenu územnosprávneho členenia SR, prechod mnohých kompetencií zo štátu na územné samosprávy, vybudovanie samosprávy na úrovni vyšších územných celkov a posilnenie finančnej autonómie územných samospráv. Územnú samosprávu dnes tvoria vyššie územné celky a obce. Vykonávajú kompetencie, ktoré im ukladajú zákony a kompetencie vyplývajúce z preneseného výkonu štátnej správy. So silnejšími kompetenciami rastie územným samosprávam aj zodpovednosť pred občanmi, a preto je nevyhnutné zabezpečiť interaktívny vzťah medzi celoštátnou, regionálnou a miestnou úrovňou pri zvyšovaní hospodárskeho, sociálneho a  územného rozvoja regiónov. 

Návrh zákona o podpore regionálneho rozvoja spĺňa požadované atribúty podpory regionálneho rozvoja pre všetky inštitucionálne štruktúry v oblasti regionálneho rozvoja a ustanovuje ich vzájomné prepojenie pri podpore rozvoja regiónov pri rešpektovaní podmienky zabezpečenia trvalo udržateľného hospodárskeho rozvoja,  sociálneho rozvoja a územného rozvoja  Slovenskej republiky. 
    
Návrh zákona o podpore regionálneho rozvoja ustanovuje základné pojmy a ciele podpory regionálneho rozvoja, zdroje financovania, vymedzuje základné dokumenty podpory regionálneho rozvoja, pôsobnosť orgánov štátnej správy, vyšších územných celkov, obcí a ďalších subjektov územnej spolupráce pri samotnej realizácii regionálneho rozvoja . Uvedený návrh zákona kladie dôraz nielen na regionálnu, ale aj na miestnu úroveň. Vytvára tak priestor k plnohodnotnému nadviazaniu komunikácie medzi orgánmi štátnej správy, orgánmi regionálnej samosprávy a miestnej samosprávy pri hľadaní krokov k efektívnemu využitiu verejných zdrojov určených na rozvoj regiónov. Zároveň vytvára vhodné podmienky na územnú spoluprácu jednotlivých regiónov a podmienky pre koordináciu a realizáciu opatrení na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti pri vyrovnávaní regionálnych rozdielov. 

Všetky formy podpory a všetky rozvojové dokumenty s regionálnym obsahom  zostávajú nedotknuté.

II
 
Návrh zákona o podpore regionálneho rozvoja je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a právnym poriadkom Slovenskej republiky ako aj medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

III

Prijatie návrhu zákona o podpore regionálneho rozvoja má dopad na štátny rozpočet. Nezasahuje však do existujúcej štruktúry orgánov verejnej správy, ani do kompetencií a plánu práce orgánov verejnej správy. 

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

I. Odhad dopadov na verejné financie

	Prijatím predloženého návrhu zákona o podpore regionálneho rozvoja sa predpokladá vplyv na štátny rozpočet. Za účelom zabezpečenia úloh v oblasti regionálneho rozvoja a čiastočného pokrytia nákladov na činnosť sa z rozpočtovej kapitoly Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR poskytuje finančný príspevok pre regionálne rozvojové agentúry v rámci Integrovanej siete regionálnych rozvojových agentúr a pre slovenské časti euroregiónov. Pre jednotlivé rozpočtové roky sa uvažuje s nasledovnými výdavkami: 
 
r................ 49 000 000 Sk  
r+1...........  51 000 000 Sk
r+2............ 53 000 000 Sk
r+3.............55 000 000 Sk 

	Predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy sú uvádzané nielen na bežný rok, ale aj na tri nasledujúce rozpočtové roky (podľa § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov).
	Požadované výdavky budú zabezpečené v rámci schváleného limitu výdavkov kapitoly Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR na rok 2009 a v rámci limitov určených pre kapitolu v rozpočte verejnej správy na nasledovné roky. 
	Ministerstvo financií Slovenskej republiky berie na vedomie, že predpokladané finančné dôsledky vyplývajúce z realizácie návrhu  budú zabezpečené v rámci schváleného limitu výdavkov kapitoly Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR na príslušný rozpočtový rok. 

Vplyv na rozpočty vyšších územných celkov a na rozpočty obcí sa nepredpokladá.

II. Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných  právnických osôb 

Materiál predpokladá pozitívny dopad na obyvateľov a zvyšovanie kvality ich života, vzhľadom na to, že oblasťou podpory regionálneho rozvoja je aj rozvoj ľudských zdrojov s cieľom dosahovať rovnováhu vo vývoji dopytu a ponuky na regionálnom trhu práce a vytvárať rovnosť pracovných príležitostí.
Taktiež materiál predpokladá pozitívny dopad aj na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb, a to najmä v oblasti podpory na rozvoj hospodárstva a podnikateľské prostredie s cieľom zvýšiť jeho produktivitu, zlepšiť štruktúru hospodárstva, vytvárať nové pracovné miesta a stabilizovať ohrozené pracovné miesta.  

III. Odhad dopadov na životné prostredie

Predložený materiál nebude mať negatívny dopad na životné prostredie na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni. Podpora regionálneho rozvoja zohľadňuje programové dokumenty a stratégie tematicky a regionálne rozhodujúcich aktérov v procese regionálneho rozvoja pri zohľadnení ochrany a tvorby životného prostredia, obmedzovania vplyvov poškodzujúcich životné prostredie a tiež na podporu efektívneho využívania prírodných zdrojov regiónov Slovenskej republiky.  

IV. Odhad dopadov na zamestnanosť

Materiál predpokladá pozitívny dopad na zamestnanosť. Opatrenia na podporu rastu zamestnanosti a sociálnej inklúzie budú komplementárne doplnené rozsiahlymi intervenciami do infraštruktúry vzdelávacích zariadení a zariadení sociálnej starostlivosti a tiež tvorby nových  pracovných miest. 

V.  Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie

Predkladaný materiál bude mať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, nakoľko jednotlivé priority smerujú do oblastí na podporu rozvoja výskumu a vývoja prispievajúceho k celkovému rozvoju regiónov. Dôraz sa kladie na podporu zavádzania nových technológií a inovácií a tiež na rozvoj  podnikateľského prostredia s cieľom zvýšiť jeho produktivitu, zlepšiť štruktúru hospodárstva, vytvárať nové pracovné miesta a stabilizovať ohrozené pracovné miesta.  

Doložka zlučiteľnosti právneho predpisu s právom Európskeho spoločenstva a právom Európskej únie
 
1.	Predkladateľ právneho predpisu: Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. 

2.	Názov návrhu právneho predpisu: Zákon o podpore regionálneho rozvoja 

3.	Problematika právneho predpisu: 
a)	je upravená v práve Európskeho spoločenstva,

-     v primárnom práve
V  Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, najmä články 158-162. 

-     v sekundárnom práve najmä
1.	Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999
2.	Nariadenie Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja
3.	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1783/1999
4.	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 z 5. júla 2006 o Európskom sociálnom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1784/1999
5.	Nariadenie Rady (ES) č. 1084/2006, z 11. júla 2006, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1164/9
6.	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 z 5. júla 2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS)
7.	Rozhodnutie Rady zo 6. októbra 2006 k  Strategickým usmerneniam Spoločenstva o súdržnosti. 

b)  nie je upravená v práve Európskej únie,

c)  nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskeho spoločenstva alebo Súdu prvého stupňa Európskeho spoločenstva.

4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskemu spoločenstvu a Európskej únii:

Návrh zákona svojou problematikou:

a) nemá určené lehoty na prebratie smerníc alebo rámcových rozhodnutí podľa určenia gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za prebratie smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov alebo určené lehoty na implementáciu nariadenia alebo rozhodnutia z nich vyplývajúce,

b) nemá začaté konanie proti Slovenskej republike o porušení Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva podľa čl. 226 až 228 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v platnom znení,

c) nepatrí medzi právne predpisy, v ktorých sú preberané smernice alebo rámcové rozhodnutia.
   
5.   Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskeho spoločenstva alebo  právom Európskej únie
-         úplný

6.   Gestor a spolupracujúce rezorty:
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR a ostatné ústredné orgány štátnej správy.

B.     Osobitná časť
 	 
K § 1
Predmetom zákona je právna úprava podpory regionálneho rozvoja a vytvorenie inštitucionálneho rámca na jej uskutočňovanie s dôrazom na vytváranie podmienok pre koordináciu a realizáciu opatrení na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Politika súdržnosti by mala prispievať k zvyšovaniu konkurencieschopnosti a zamestnanosti začleňovaním priorít Spoločenstva pre trvalo udržateľný rozvoj.
Slovenská republika ako nový členský štát EÚ po prvýkrát čerpala finančné prostriedky z fondov EÚ v oblasti politiky súdržnosti na základe dokumentu Rámec podpory Spoločenstva v rokoch 2004 - 2006, t. j. v skrátenom programovom období, ktoré sa pre pôvodné členské štáty EÚ 15 začalo už v roku 2000. Programové obdobie 2007 - 2013 je teda pre Slovenskú republiku prvým programovým obdobím, v ktorom má možnosť využívať zdroje z fondov EÚ v priebehu celého jeho trvania. 

K § 2:
Ustanovuje  základné  pojmy  novej  právnej  úpravy, pričom určujúcim predpokladom pre uskutočňovanie podpory regionálneho rozvoja je vymedzenie regiónu, v ktorom je nevyhnutné vytvoriť podmienky pre jeho ďalší hospodársky, sociálny a územný rozvoj. Zabezpečenie takéhoto hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja je cieľom regionálneho rozvoja, ktorý sa napĺňa prostredníctvom regionálnej politiky príslušných orgánov štátnej správy a orgánov regionálnej a miestnej samosprávy. 
Predpokladom pre úspešnú realizáciu regionálnej politiky je spolupráca sociálno-ekonomických partnerov, čo znamená aktívne uplatňovanie partnerstva a územnej spolupráce.
Legislatívne sa zavádzajú definície dôležitých subjektov územnej spolupráce ako sú mikroregionálne združenia, euroregióny, regionálne rozvojové agentúry. 

	

K § 3:
	Cieľom podpory regionálneho rozvoja je prispieť k rozvoju regiónov. Tento cieľ je možné dosiahnuť prostredníctvom odstraňovania alebo zmierňovania nežiaducich rozdielov medzi úrovňami rozvoja regiónov. Zároveň je potrebné podporovať rast konkurencieschopnosti a ekonomickej výkonnosti regiónov a zvyšovať zamestnanosť a životnú úroveň obyvateľov v regiónoch. Týmto spôsobom sa umožní plynulé prepojenie vnútornej podpory regionálneho rozvoja Slovenskej republiky s prioritami pomoci, ktoré sa  aplikujú v EÚ.  
	Zameranie hlavných okruhov podpory je v súlade s cieľmi podpory regionálneho rozvoja. Na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti vyrovnávaním hlavných regionálnych rozdielov sa podpora sústreďuje najmä na rozvoj vedy a výskumu, informatizácie v regióne, hospodárskeho a podnikateľského prostredia. Dôležitá je podpora rozvoja ľudských zdrojov, verejných prác, podpora zlepšenia sociálnej infraštruktúry a dopravného a technického vybavenia regiónu a rozvoja obcí. Nie menej významné postavenie má podpora medzištátnej, cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce, cestovného ruchu, zachovania identity a rozvoja kultúry a starostlivosti o kultúrne dedičstvo, multikulturálnej spoločnosti a ďalších  okruhov podpory podľa tohto zákona.
 	Pri podpore regionálneho rozvoja je dôležité upriamiť pozornosť na integrovaný prístup (integrované plánovanie, rozhodovanie a povoľovanie), na podporu komunálnej reformy a lepšiu harmonizáciu a nastavenie dotačných politík verejného sektora.
 
K § 4:
Tento paragraf ustanovuje zdroje financovania podpory regionálneho rozvoja. Zároveň ustanovuje rámec pre vymedzenie regiónov so sústredenou finančnou podporou prostredníctvom prostriedkov Európskej únie. 
Prostriedky z Európskej únie sú doplnkovým zdrojom finančného zabezpečenia. Podľa princípu koncentrácie, uplatňovaného v regionálnej politike Európskej únie, sa podpora regionálneho rozvoja prostredníctvom doplnkových zdrojov sústreďuje na vopred vymedzené regióny. Podporované regióny sú určované na základe analýz a hodnotenia rozvoja zodpovedajúcich územno-štatistických jednotiek, t. j. regiónov. Forma pomoci je predovšetkým smerovaná do hospodársky zaostalých regiónov, ktoré na základe jednotlivých hospodárskych a sociálnych ukazovateľov nie sú schopné zvládnuť nevyhnutné štrukturálne zmeny vlastnými silami. V štátnom rozpočte sa vyčleňujú finančné prostriedky na podporu regionálneho rozvoja, vrátane prostriedkov na spolufinancovanie regionálneho rozvoja v rámci využívania fondov Európskej únie. Pri uvedenom spolufinancovaní sa vychádza z princípu doplnkovosti, podľa ktorého sú prostriedky z fondov Európskej únie pridávané k prostriedkom štátneho rozpočtu a nesmú nahrádzať verejné alebo iné rovnocenné štrukturálne výdavky štátu. Vymedzenie podporovaných regiónov na regióny so sústredenou podporou štátu (hospodársky zaostalé a s nepriaznivou štruktúrou) zodpovedá zameraniu podpory regionálneho rozvoja v krajinách Európskej únie. Tieto podporované regióny sú v geografických pomeroch Slovenskej republiky vymedzované na základe hodnotenia úrovne regiónov podľa vybraných dostupných ukazovateľov sledovaných Štatistickým úradom Slovenskej republiky. 
	K hospodársky zaostalým regiónom patria tie, ktoré podľa ukazovateľov hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja vykazujú nižšiu úroveň rozvoja ako je priemerná úroveň Európskej únie. Tieto regióny sú charakterizované nízkou životnou úrovňou, nízkou hustotou osídlenia, nadpriemernou nezamestnanosťou; ide hlavne o vidiecke oblasti s nižším stupňom urbanizácie a ekonomického rozvoja. 
	K regiónom s nepriaznivou štruktúrou patria najmä oblasti, ktoré prechádzajú sociálno-ekonomickými zmenami a dochádza v nich k útlmu odvetví a výrobných podnikov a k rastu nezamestnanosti.  

K § 5:
	K základným dokumentom, prostredníctvom ktorých sa vykonáva podpora regionálneho rozvoja, patrí Národná stratégia regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja vyššieho územného celku, program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja obce. Základné dokumenty určujú stratégiu rozvoja pomocou jednotného súboru priorít a cieľov, na dosiahnutie ktorých sa môžu použiť rôzne zdroje financovania podpory regionálneho rozvoja.  

K § 6:
	Národná  stratégia regionálneho rozvoja Slovenskej republiky komplexne napomáha vytvárať priestor k trvalo udržateľnému rozvoju regiónov Slovenskej republiky v dlhodobom horizonte. Vypracúva sa pri uplatnení partnerstva, tzn. aktívnej  spolupráce všetkých aktérov podpory regionálneho rozvoja.
Štruktúra a obsah Národnej stratégie regionálneho rozvoja Slovenskej republiky zakladá východiskovú pozíciu k dosiahnutiu priorít a cieľov určených pre trvalo udržateľný rozvoj regiónov. Obsahuje analýzu hospodárskej situácie a sociálnej situácie regiónov s určením najväčších disparít, rozvojového potenciálu a príležitostí rozvoja regiónov a štruktúru realizačných krokov k naplneniu vízie hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja regiónov Slovenskej republiky pri zohľadnení geografickej, historickej a kultúrnej diferenciácie jednotlivých regiónov. Súčasťou tohto dokumentu bude aj špecifikácia jednotlivých nástrojov podpory a rozpracovanie finančného zabezpečenia napĺňania ustanovených cieľov a priorít podpory rozvoja regiónov, pričom po dohode sociálno-ekonomických partnerov môže byť na financovanie regionálneho rozvoja vytvorený osobitný fond.
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, ako zodpovedný ústredný orgán štátnej správy za problematiku regionálneho rozvoja, pri vypracúvaní samotného návrhu Národnej stratégie regionálneho rozvoja Slovenskej republiky využíva najmä relevantné dokumenty súvisiace s problematikou regionálneho rozvoja.
Podľa potreby, ktorá vyplynie z ročného vyhodnotenia plnenia národnej stratégie, je dokument aktualizovaný. Národnú stratégiu i jej aktualizáciu schvaľuje  vláda SR.  

K § 7 a 8:	
Program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja vyššieho územného celku je strednodobý rozvojový dokument vypracovaný v spolupráci so sociálno-ekonomickými partnermi. Dokument sa skladá z analyticko-strategickej a programovej časti. Obsahom programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja vyššieho územného celku  je súhrnná charakteristika a sociálno-ekonomická analýza vyššieho územného celku, z toho vyplývajúce určenie rozvojového potenciálu a stratégie rozvoja vyššieho územného celku. Súčasťou musí byť i určenie finančného zabezpečenia realizácie programu. 
Obsahom analýzy je aj vybavenosť a obsluha územia, ktorá zahŕňa najmä bývanie, životné prostredie, dopravné a technické vybavenie (v zmysle stavebného zákona), infraštruktúru cestovného ruchu a sociálnu infraštruktúru (zahŕňa infraštruktúru a systém služieb v oblasti školstva, kultúry a umenia, zdravotníctva, sociálnych služieb, sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately a iných opatrení sociálnej pomoci). 
Tvorba programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja úzko súvisí s procesom strategického plánovania a programového rozpočtovania, preto je potrebné rešpektovať súvisiace ustanovenia zákona č. 324/2007 Z. z. ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 611/2005 Z. z. (povinnosť subjektov verejnej správy viesť programové rozpočtovanie, t.j. do svojich rozpočtov okrem finančných údajov zahrnúť aj ciele, zámery a merateľné ukazovatele ich dosahovania).
Ako podklad na vypracovanie programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja vyššieho územného celku  slúži príslušná územnoplánovacia dokumentácia regiónu a program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja obcí, pričom vyšší územný celok rešpektuje priority dotknutých obcí a je vypracovaný v súlade s prioritami a cieľmi ustanovenými v národnej stratégii. 
Schválenie programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja zastupiteľstvom vyššieho územného celku je podmienkou na predloženie žiadosti o poskytnutie finančnej podpory zo štátneho rozpočtu a doplnkových zdrojov finančného zabezpečenia podpory regionálneho rozvoja.
 Obdobným strednodobým rozvojovým dokumentom obce je program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja obce. Pri tvorbe programu  hospodárskeho  rozvoja  a sociálneho  rozvoja obce sa  zohľadňuje program hospodárskeho  rozvoja  a  sociálneho  rozvoja vyššieho územného celku, na území, ktorého sa obec nachádza a zabezpečuje sa súlad s prioritami a cieľmi ustanovenými v národnej stratégii a s územnoplánovacou dokumentáciou obce. Schválenie programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja zastupiteľstvom obce je podmienkou na predloženie žiadosti o poskytnutie finančnej podpory zo štátneho rozpočtu a doplnkových zdrojov finančného zabezpečenia podpory regionálneho rozvoja. 

K § 9:
	Vymedzuje pôsobnosti Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky ako zodpovedného ústredného orgánu štátnej správy pre prípravu, uskutočňovanie, monitorovanie a hodnotenie Národnej stratégie regionálneho rozvoja. Sociálno-ekonomickí partneri aktívne pôsobia pri samotnom vypracúvaní, monitorovaní a hodnotení realizácie Národnej stratégie regionálneho rozvoja. Ministerstvo zároveň monitoruje a analyzuje hospodársku situáciu a sociálnu situáciu v jednotlivých regiónoch, spolupracuje a metodicky usmerňuje činnosti orgánov štátnej správy, vyšších územných celkov, obcí a partnerov zúčastnených na realizácii cieľov ustanovených v Národnej stratégii regionálneho rozvoja, spolupracuje s inštitúciami Európskej únie, zabezpečuje efektívnosť, účinnosť a správnosť riadenia regionálneho rozvoja.   
	Vzhľadom na interdisciplinárny charakter problematiky regionálneho rozvoja ministerstvo vykonáva úlohy podľa tohto zákona v úzkej súčinnosti s ostatnými orgánmi verejnej správy. 
	
K § 10:
	Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu svojej pôsobnosti spolupracujú pri napĺňaní cieľov a priorít podpory regionálneho rozvoja. Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy najmä riadia všetky procesy úzko súvisiace s realizáciou  rozvojových dokumentov a rezortných rozvojových programov verejných prác v ich pôsobnosti, a to v nadväznosti na základné dokumenty podpory regionálneho rozvoja na celoštátnej úrovni. Vzhľadom na potrebu širšej účasti, z dôvodu zabezpečenia objektivity pri vypracúvaní programov hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja vyšších územných celkov spolupracujú s vyššími územnými celkami a s príslušnými sociálno-ekonomickými partnermi. 

K § 11:
V ustanovení tohto paragrafu sa upravuje pôsobnosť vyššieho územného celku v oblasti podpory regionálneho rozvoja.
	Vyšší územný celok z dôvodu potreby koncepčného usmernenia trvalo udržateľného hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja schvaľuje a zabezpečuje realizáciu programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja vyššieho územného celku a pravidelne ho monitoruje a vyhodnocuje. Vyšší územný celok sa podieľa na príprave národnej stratégie regionálneho rozvoja. Na podporu regionálneho rozvoja môže zriaďovať  regionálne rozvojové agentúry. Z dôvodu efektívnejšieho využitia finančných prostriedkov na zabezpečenie podpory regionálneho rozvoja sa môžu vyššie územné celky  združovať.	

K § 12:
V ustanovení tohto paragrafu sa upravuje pôsobnosť obce v oblasti podpory regionálneho rozvoja s cieľom zabezpečiť potreby obyvateľov obce a  všestranný rozvoj jej územia.
Obec pre zabezpečenie trvalo udržateľného hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja svojho územia schvaľuje a zabezpečuje realizáciu programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja  obce, pravidelne ho monitoruje a vyhodnocuje. Pri uplatnení princípu partnerstva sa obec podieľa na príprave programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja príslušného vyššieho územného celku. 

K § 13: 
	Euroregión je subjekt územnej spolupráce zložený zo zástupcov  sociálno-ekonomických partnerov, ktorí pôsobia na regionálnej a miestnej úrovni susediacich štátov, založený na účely cezhraničnej spolupráce.  
Slovenská časť euroregiónu je záujmové združenie právnických osôb založené podľa osobitného predpisu na účely cezhraničnej spolupráce so sídlom v  Slovenskej republike. Medzi jej hlavné úlohy patrí najmä príprava a realizácia rozvojových projektov, spolupráca pri vypracovaní spoločných strategických a programových dokumentov cezhraničnej spolupráce, propagácia euroregiónu, poskytovanie poradenských služieb v oblasti cezhraničnej spolupráce, aktívna spolupráca so sociálno-ekonomickými partnermi a vytváranie partnerstiev s cieľom rozvoja euroregiónu.
	Na realizáciu uvedených euroregionálnych aktivít môže byť poskytnutý slovenskej časti euroregiónu finančný príspevok z rozpočtovej kapitoly ministerstva. Tento paragraf vymedzuje aj rozhodovanie o poskytnutí finančného príspevku a formu na základe ktorej je finančný príspevok poskytovaný.
Vzor žiadosti o poskytnutí finančného príspevku na projekt je uvedený v prílohe č. 1 tohto zákona.

K § 14:
	Integrovaná sieť regionálnych rozvojových agentúr je tvorená regionálnymi rozvojovými agentúrami, ktorým je podľa zmluvy o poskytnutí finančného príspevku uzatvorenej medzi ministerstvom a regionálnou rozvojovou agentúrou poskytnutý z rozpočtovej kapitoly ministerstva  finančný príspevok na príslušný rozpočtový rok.
Poslaním regionálnych rozvojových agentúr je v spolupráci s ostatnými aktérmi regionálneho rozvoja podporovať udržateľný hospodársky rozvoj, sociálny a územný rozvoj regiónov v súčinnosti a v súlade s politikou štátu a vyššími územnými celkami a obcami a tým prispieť k zvyšovaniu životnej úrovne obyvateľov. 
	Regionálna rozvojová agentúra zaradená do Integrovanej siete regionálnych rozvojových agentúr okrem iného zabezpečuje informovanosť, poradenstvo a poskytovanie informačno-poradenských služieb v oblasti regionálneho rozvoja, podporuje rozvojové aktivity na území svojej pôsobnosti, podieľa sa na vypracovaní strategických a programových dokumentov, pripravuje a realizuje projekty na podporu regionálneho rozvoja, spolupracuje so sociálno-ekonomickými partnermi a vytvára partnerstvá na medzinárodnej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni.
	Na realizáciu uvedených činností je regionálnym rozvojovým agentúram poskytovaný finančný príspevok z rozpočtovej kapitoly ministerstva. Tento paragraf vymedzuje aj rozhodovanie o poskytnutí finančného príspevku a formu na základe ktorej je finančný príspevok poskytovaný, pričom vzor žiadosti o poskytnutie finančného príspevku je uvedený v prílohe č. 2 tohto zákona.

K § 15:
	Iné právnické osoby za účelom potreby rozvoja regiónov napomáhajú vytvárať podmienky na zvyšovanie priestorovej koncentrácie a realizácie rozvojových aktivít vo vedecko-výskumných a vývojových odvetviach hospodárstva, podporujú zvyšovať atraktívnosť a propagáciu regiónu, spoločne koordinujú postup pri zabezpečovaní úloh v oblasti regionálneho rozvoja a vytvárajú priestor pre vznik verejno-súkromných partnerstiev. 

K § 16:
	Osobitné predpisy v oblasti štátnej pomoci ostávajú plne platné, nie sú dotknuté ustanoveniami tohto zákona.

K § 17
Na poskytnutie finančného príspevku, ktorý poskytuje ministerstvo regionálnym rozvojovým agentúram a slovenským častiam euroregiónov nie je právny nárok a taktiež sa týmto ustanovením vylučuje použitie správneho poriadku. 
Ustanovenie odseku 3 upravuje zákonné prekážky poskytnutia finančného príspevku žiadateľom. 
Ustanovenie odseku 4 jasne ustanovuje na aké účely nemožno poskytnutý finančný príspevok použiť.

K § 18:
	Zámerom prechodného ustanovenia je vytvoriť podmienky pre zabezpečenie využívania fondov Európskej únie určených na programové obdobie 2004 - 2006 a zároveň fondov Európskej únie určených na programové obdobie 2007 – 2013. Keďže sa do termínu 31. 12. 2008 v rámci využívania fondov Európskej únie prelínajú dve programové obdobia takáto právna úprava tak umožňuje zabezpečiť plynulú kontinuitu pri využívaní prostriedkov alokovaných pre Slovenskú republiku v rámci programového obdobia 2004 - 2006 a programového obdobia 2007 - 2013.    
	Na základe tohto ustanovenia sú vyššie územné celky a obce povinné do 1. októbra 2010 uviesť do súladu s ustanoveniami tohto zákona svoje programy hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja schválené pred 1. januárom 2009.

K § 19:
	Vzhľadom na existenciu programového obdobia 2007 – 2013 bola úprava znenia doterajšieho predpisu na využívanie pomoci ES nedostatočná. Rozsah zmien, ktoré vznikli z dôvodu odčlenenia pomoci z fondov Európskej únie do samostatného zákona o pomoci  a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva, je nevyhnutné vytvoriť novú podobu predmetného zákona. 

K § 20:
	Účinnosť zákona sa navrhuje k 1. januáru 2009.