Dôvodová správa

I. Všeobecná časť

l. Zhodnotenie súčasného stavu

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov sa predkladá podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2002 

Predkladaný návrh zákona  nadväzuje na legislatívne zmeny v zákone                         č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a  na návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 240/2001 Z. z. o orgánoch štátnej správy v colníctve, ktorý sa súbežne predkladá do legislatívneho procesu.  

Cieľom predkladaného návrhu zákona je upraviť otázky bezúhonnosti, zakotviť povinnosť predkladať majetkové priznanie, vymedziť dĺžku základného času služby colníka pri nerovnomernom rozvrhnutí času služby v týždni, riešiť priznanie osobitného príplatku colníkovi vykonávajúcemu daňový dozor, daňovú kontrolu a inšpekčnú činnosť a upresniť náležitosti spojené s vykonávaním štátnej služby v sťažených a zdraviu škodlivých podmienkach. 

Vzhľadom na skutočnosť, že pripravovanou novelou zákona č. 240/2001 Z. z. sa upravuje oblasť medzinárodnej spolupráce colnej správy s colnými správami cudzích štátov, medzinárodnými organizáciami a účasti colníkov v mierových pozorovateľských misiách, je nevyhnutné novelizovať zákon č. 200/1998 Z. z. tak, aby osobitne upravil odmeňovanie colníkov vyslaných do zahraničia a vytvoril podmienky aj pre ich finančné zabezpečenie v cudzej mene. Navrhovaná úprava patrí do pôsobnosti Slovenskej republiky.

Predložený návrh zákona súčasne reaguje na zmeny vyplývajúce z prijatia zákona                    č. 240/2001 Z. z., na základe ktorého boli civilní zamestnanci colného laboratória zaradení   do štátnej služby colníkov. Upresňuje náležitosti spojené s vykonávaním štátnej služby v sťažených a zdraviu škodlivých podmienkach. 

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov je    v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.  

Návrh zákona prerokovala Rada hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky a pripomienky uplatnené k materiálu sú zohľadnené v osobitnej časti dôvodovej správy.

Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. 7. 2003.

2. Hospodársky a finančný dosah úpravy

Predkladaný návrh zákona predpokladá zvýšené nároky na štátny rozpočet. Tieto vplyvy sú uvedené v osobitnej doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. Nároky na štátny rozpočet vyčíslené a konkretizované    v doložke vplyvov budú čerpané len v rámci záväzných limitov. Toto konštatovanie Ministerstvo financií Slovenskej republiky, odbor štátneho rozpočtu vzalo na vedomie.  

Doložka zlučiteľnosti

návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov

1.	Navrhovateľ zákona:
Vláda Slovenskej republiky.

2.	Názov návrhu zákona:
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov.

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:       
a)	Problematika návrhu zákona patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v článku 70 Európskej dohody o pridružení – colné právo a  oblasť ochrany zamestnancov na pracovisku, ako aj v Partnerstve pre vstup, NPAA, screeningu a Pláne legislatívnych úloh vlády SR na rok 2002.

Rovnako je táto oblasť upravená v Bielej knihe v kapitole 4 – Sociálne záležitosti. 

Oblasť ochrany osobných údajov patrí medzi priority odporúčané v Bielej knihe – kapitola 14 - Ochrana osobných údajov.
      
b)	Kapitola č. 25 – Colná únia bola otvorená v októbri 2000 a predbežne bola uzatvorená v júni 2001. Slovenská republika deklarovala, že akceptuje acquis v kapitole č. 25 – Colná únia a k cieľovému dátumu vstupu SR do EÚ je pripravená acquis v tejto oblasti v plnom rozsahu implementovať, vrátane personálneho dobudovania colnej správy.

4.	Problematika sociálneho zabezpečenia a ochrany zamestnancov na pracovisku:  

a)	je v primárnom práve upravená vo viacerých článkoch Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v amsterdamskom znení  a Zmluvy o EÚ v amsterdamskom znení. V rámci Spoločenstva sa v oblasti sociálneho zabezpečenia uplatňuje tzv. globálny prístup. Cieľom globálneho prístupu nie je zosúladenie systémov sociálneho zabezpečenia členských štátov, ale dosiahnutie efektívnej koordinácie týchto systémov. Úpravy o  sociálnom zabezpečení v rámci Spoločenstva vychádzajú           zo štyroch všeobecných zásad:
1. Aplikovať sa môže len jedno zákonodarstvo. Toto ustanovenie chráni migrujúcich     pracovníkov pred tým, aby boli nútení platiť príspevky na sociálne zabezpečenie vo viac ako jednom členskom štáte, pričom majú záruku, že sú poistení v jednom z členských štátov.
2. Rovnosť zaobchádzania. Migrujúci pracovníci majú rovnaké povinnosti a právo na rovnaké dávky, aké legislatíva daného členského štátu zaručuje jeho občanom.
3. Zachovanie získaných práv. Dôchodky získané podľa legislatívy jedného členského štátu sa oprávnenej osobe vyplácajú aj v prípade, že jej miesto pobytu sa nachádza v inom členskom štáte.
4. Spočítavanie dôb poistenia alebo pobytu. Vo všetkých oblastiach sociálneho zabezpečenia môže nárok na dávky podliehať ukončeniu doby potrebnej pre vznik nároku. Na tento účel sa berú do úvahy doby ukončené v inom členskom štáte. 

V sekundárnom práve je táto problematika upravená v týchto smerniciach:
-	Smernica Rady č. 75/117/EHS o rovnosti odmeňovania z 10. 2. 1975.
Cieľom tejto smernice je zabrániť priamej i nepriamej diskriminácii na pracovisku, obsahuje odporúčanie členským štátom prijať opatrenia na zabránenie všetkých foriem diskriminácie na pracovisku. Zakotvuje ochranu žien - matiek pri návrate po materskej dovolenke, ako aj zásadu rovnakého odmeňovania mužov a žien.

-	Smernica  Rady č. 76/207/EHS o zásadách rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornú prípravu, služobné povýšenie a o pracovné podmienky z  9. 2. 1976.
Cieľom tejto smernice je  zaručiť ženám osobitnú ochranu vzhľadom na ich biologické podmienky, zakotvuje povinnosť pre zamestnávateľov – zabezpečiť ochranu fyzického a psychického stavu žien. Obsahuje odporúčanie členským štátom prijať opatrenia, aby sa podporila rovnosť mužov a žien.

-   Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 95/46/ES z 24. 10. 1995 o ochrane          jednotlivcov týkajúcej sa spracovania osobných údajov a voľného pohybu týchto údajov (OJ L 281 z 23. 11. 1995). Smernica ustanovuje povinnosť členským štátom chrániť základné práva a slobody fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov, najmä ich právo na súkromie.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

Úplná zlučiteľnosť.

6.	Gestor:

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR 
Splnomocnenec vlády pre ochranu osobných údajov.

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu zákona:

Prípravy návrhu zákona sa experti nezúčastnili.

II. Osobitná časť

K čl. I

K bodu 1

Navrhované znenie upravuje postup, ktorým možno pružne reagovať na zmenu vládneho návrhu zákona o štátnom rozpočte v Národnej rade Slovenskej republiky zmenou systemizácie schválenej vládou SR pri prerokovaní návrhu zákona o štátnom rozpočte. Toto znenie umožňuje upraviť systemizáciu aj v priebehu roka. 

K bodu 2

	Ide o legislatívno-technickú úpravu – zavedenie legislatívnej skratky. 

K bodu 3
	 
	V nadväznosti na novelu zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov vykonanú čl. II zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov v znení neskorších predpisov, ktorým sa sprísnili podmienky pre vznik nároku na dávky výsluhového zabezpečenia a presnejšie sa  vymedzil okruh osôb, ktoré nespĺňajú podmienku bezúhonnosti a spoľahlivosti, sprísňuje sa aj úprava v zákone č. 200/1998 Z. z. Občan preukazuje bezúhonnosť v prijímacom konaní nie výpisom, ale odpisom z registra trestov, z ktorého je zrejmé, či bol občan v minulosti právoplatne odsúdený, alebo bolo právoplatne rozhodnuté o podmienečnom zastavení trestného stíhania alebo o zmieri. Vzhľadom na charakter práce colníkov sa za bezúhonného občana nepovažuje ani ten, komu bolo odsúdenie za obzvlášť závažný trestný čin, trestný čin korupcie alebo trestný čin zneužitia právomoci verejného činiteľa zahladené podľa osobitného predpisu. 

K bodu 4

	Upravuje sa v súvislosti s nadobudnutím účinnosti zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. 

K bodu 5

	Účelom navrhovanej zmeny je zjednodušenie administratívnych postupov pri prijímacom konaní. Podľa súčasnej právnej úpravy, ktorá je v konečnom dôsledku nevýhodná pre colnú správu i pre občana, je nadriadený, ktorý vykonáva prijímacie konanie, povinný vykonať so záujemcom informatívny pohovor aj vtedy, ak je zrejmé, že žiadosť bude zamietnutá (napríklad  preto, že v colnej správe nie je voľné miesto colníka). Podľa navrhovanej úpravy sa pohovor vykoná fakultatívne, avšak vždy, ak o to záujemca písomne požiada.

K bodu 6

	Upravuje sa v nadväznosti na bod 3. 

K bodu 7

Pôvodné znenie zákona zvádzalo k výkladu, že pri prijatí do štátnej služby a vymenovaní do hodnosti podľa § 21 ods. 2 a 3 sa po prijatí následne colník povýši podľa § 23 ods. 3. Navrhované znenie takýto postup neumožňuje.

K bodu 8

	Účelom tejto úpravy je zjednotenie používanej terminológie v § 28 a  zjednodušenie postupu, nakoľko v odvolacom konaní o služobnom hodnotení colníka zaradeného v colnom úrade by rozhodoval priamo minister.

K bodu 9

V § 44a sa colníkovi ukladá obdobne ako v zákone č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení zákona č. 311/2001 Z. z. a v zákone                      č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe v znení neskorších predpisov, povinnosť preukazovať v majetkovom priznaní svoje majetkové pomery. Colník má povinnosť preukazovať aj majetkové pomery svojich detí a manžela, a to aj vtedy, ak manželia uzavreli dohodu o zúžení alebo rozšírení zákonom určeného  rozsahu bezpodielového spoluvlastníctva alebo o správe spoločného majetku. V prípade, ak ide o dieťa, zámerom novely je, aby colník preukázal majetkové pomery nielen nezaopatreného, ale aj plnoletého dieťaťa žijúceho s ním v spoločnej domácnosti. Majetkové priznanie colníka obsahuje označenie všetkých nehnuteľností, hnuteľných vecí, majetkových práv a iných majetkových hodnôt. Jeho súčasťou je aj čestné vyhlásenie, že colník nemá vedomosť o takých príjmoch osôb žijúcich s ním v domácnosti, ktoré možno považovať za nezdanené príjmy alebo za príjmy z nestatočných zdrojov. Colník odovzdáva majetkové priznanie výlučne nadriadenému, ktorý colníka vymenúva alebo ustanovuje do funkcie, to znamená, že len riaditeľovi colného úradu, generálnemu riaditeľovi Colného riaditeľstva SR a  ak ide o generálneho riaditeľa, ministrovi financií. Zakotvením uvedenej povinnosti sa má prispieť k zníženiu možnosti korupcie v colnej správe a očisteniu mena colníka. 

K bodu 10

Ustanovenie umožňuje udeliť colníkovi disciplinárnu odmenu aj za príkladné plnenie služobných povinností, čo predchádzajúca právna úprava neumožňovala.

K bodu 11 

Určuje sa priemerná denná dĺžka času služby colníkovi vykonávajúcemu štátnu službu s nerovnomerným rozvrhnutím základného času  služby v týždni podobným spôsobom, ako policajtom v zákone č. 98/2002 Z. z.

K bodu 12

	Touto zmenou sa ruší väzba na § 137 zákona (novelizovaný v bodoch 22 až 24),  keď sa základná výmera dovolenky (6 týždňov) predlžovala o dva týždne za predpokladu, že colník nevyužil možnosť rehabilitácie v trvaní dvoch týždňov. Po tejto zmene bude mať colník 6 týždňov dovolenky a 2 týždne preventívnej rehabilitácie.

K bodu 13

	Oproti doterajšej právnej úprave sa znižuje hladina zvukovej expozície, pri ktorej prekročení colníkovi patrí príplatok za štátnu službu v sťažených a zdraviu škodlivých podmienkach. Zníženie hladiny hluku z 85 dB na 80 dB navrhlo v rámci medzirezortného pripomiekového konania Ministerstvo zdravotníctva SR v súvislosti s účinnosťou nariadenia vlády SR č. 40/2002 Z. z. o ochrane zdravia pred hlukom a vibráciami.  V prílohe k tomuto nariadeniu vlády SR (II. oddiel, bod A, tab. č. 1, skupina prác V) sú uvedené práce vyžadujúce pri fyzickej námahe presnosť a sústredenie alebo vyžadujúce občasné sledovanie a kontrolu okolia sluchom. Pôvodne stanovená hladina 85 dB je maximálne povolená hranica hluku pre prácu bez nároku na duševné sústredenie, sledovanie a kontrolu okolia sluchom alebo dorozumievania sa rečou, čo u colníkov neprichádza do úvahy. 

K bodu 14

	Zavádza sa ďalšia zložka služobného príjmu – príplatok za štátnu službu v sťažených a zdraviu škodlivých podmienkach pre colníkov pracujúcich v colnom laboratóriu. Pracovníci colného laboratória poberali tento príplatok v rovnakom rozsahu aj doteraz, avšak ako civilní zamestnanci podľa nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 249/1992 Zb., resp. zákona        č. 313/2001 Z. z. 

K bodu 15

	Ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s úpravou v bode 14.

K bodu 16

	Prijatím zákona č. 239/2001 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov sa rozšíril okruh colníkov, ktorí spĺňajú charakterom vykonávanej činnosti podmienky na priznanie osobitného príplatku. Navrhovaná úprava má za cieľ umožniť priznanie osobitného príplatku aj colníkom Inšpekcie generálneho riaditeľa Colného riaditeľstva SR vzhľadom na rôznorodosť činností, ktoré títo colníci zabezpečujú v súvislosti s odhaľovaním a dokumentovaním možnej protiprávnej činnosti samotných colníkov, vrátane porušovania služobnej disciplíny colníkmi. 

K bodu 17

	Úprava je vykonaná v nadväznosti na bod 16.

K bodu 18

	Zákonom č. 240/2001 Z. z. o orgánoch štátnej správy v colníctve, ktorým sa stanovujú úlohy colnej správy, boli zamestnanci pracujúci v colnom laboratóriu zaradení do štátnej služby colníkov. V colnom laboratóriu sa činnosti vykonávajú v zdraviu škodlivom prostredí, preto colníkovi, ktorý v tomto laboratóriu pracuje, vzniká nárok na príplatok za zdraviu škodlivú a mimoriadne náročnú štátnu službu. V nadväznosti na túto skutočnosť predkladaný návrh zákona upravuje podmienky priznania tohto príplatku.  

K bodu 19

	Navrhovaná úprava je legislatívno-technickým  upresnením priznania výšky ďalšieho služobného platu.

K bodu 20

	V nadväznosti na novelizáciu zákona č. 240/2001 Z. z. sa upravujú mzdové náležitosti colníka vyslaného na výkon štátnej služby v zahraničí alebo pri vyslaní na denné štúdium v zahraničí. Úprava je analogická s úpravou v zákone č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe  príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov. Predpokladá sa rovnaká náročnosť výkonu služby colníkov ako u príslušníkov Policajného zboru. Doteraz má Slovenská republika jedinú skúsenosť s vyslaním colníkov do zahraničia pod záštitou OSN, a to pri kontrole dodržiavania embarga v štátoch bývalej Juhoslávie. 
	Colníkovi, ktorý je vyslaný na výkon štátnej služby v zahraničí alebo na denné štúdium do školy v zahraničí, možno na jeho žiadosť poskytnúť časť služobného príjmu v zahraničnej mene (zahraničný plat), s výnimkou prípadu, ak mu z titulu štúdia v zahraničí bolo poskytnuté bezplatné ubytovanie a štipendium. Ak však colník vykonáva štátnu službu v zahraničí výlučne v  mierových pozorovateľských misiách, nepoberá zahraničný plat; vypláca sa mu celý služobný príjem v slovenskej mene a zahraničný príspevok v rozpätí 500 až 2 500 EUR mesačne, podľa rozhodnutia ministra financií.  

K bodu 21

	Vyvolaná zmena reaguje na úpravu v bode 20.

K bodu 22

	Upravujú sa mzdové nároky colníka počas preventívnej rehabilitácie.

K bodu 23

	Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá sprehľadňuje formy preventívnej rehabilitácie. 

K bodu 24

	Úprava súvisí s bodom 23.  Presunom  preventívnej rehabilitácie formou kúpeľnej liečby do odseku 3, ktorý taxatívne vymedzuje formy preventívnej rehabilitácie, sa možnosti absolvovania preventívnej rehabilitácie upresnili.  

K bodu 25

Táto zmena umožňuje preložiť tehotnú colníčku alebo colníčku starajúcu sa o dieťa staršie ako jeden rok v  prípade, ak sa služobné úrady nachádzajú v tom istom mieste výkonu štátnej služby.

K bodu 26

Navrhovanou úpravou sa rozširujú možnosti prepustenia colníka zo služobného pomeru nielen v prípade, ak spĺňa podmienky nároku na starobný dôchodok, ale aj vtedy, ak spĺňa podmienky nároku na výsluhový dôchodok a zároveň dovŕšil vek 55 rokov.  

K bodu 27

Pri novele zákona o štátnej službe colníkov zákonom č. 417/2000 Z. z. bol z § 28 zákona vypustený pojem „návrh služobného hodnotenia“, čím sa ustanovenie  § 215  ods. 2 písm. d) stalo neúčinným. Táto zmena odstraňuje uvedený nedostatok.

K bodu 28
	 
	Návrh zákona sa dopĺňa prílohou, ktorá  ustanovuje zoznam činností, pri ktorých vykonávaní patrí colníkovi príplatok za štátnu službu v sťažených a zdraviu škodlivých podmienkach.  

K čl. II

	Účinnosť zákona sa vzhľadom na predpokladanú dĺžku legislatívneho procesu navrhuje od 1. júla 2003.