Návrh na zrušenie úlohy č. 14 v mesiaci september 
v  Pláne práce vlády Slovenskej republiky na rok 1999

	Plán práce vlády Slovenskej republiky na rok 1999 schválený uznesením vlády č. 74  dňa 27. januára 1999, ktoré ukladá členom vlády zabezpečiť plnenie úloh v ňom uvedených, uvádza v mesiaci september pod bodom 14 materiál Koncepcia budovania Klenotnice národnej kultúry a priestorov pre štátnu reprezentáciu Slovenskej republiky na Bratislavskom hrade. Koncepciu mal predložiť minister kultúry v spolupráci s Úradom vlády Slovenskej republiky. 

Ministerstvo kultúry návrh Koncepcie budovania Klenotnice národnej kultúry a priestorov štátnej reprezentácie Slovenskej republiky na Bratislavskom hrade v priebehu roka 1999 vypracovalo a v auguste predložilo na medzirezortné pripomienkové konanie. Náklady na realizáciu koncepčných zámerov budovania historických múzejných expozícií sa v dokumente odhadovali cca na 140  mil. Sk. Zároveň zintenzívnilo rokovania  s Kanceláriou Národnej rady Slovenskej republiky (ďalej len “Kancelária NR SR”), ktorá je správcom Bratislavského hradu, národnej kultúrnej pamiatky vo vlastníctve Slovenskej republiky.  

Návrh využívania časti priestorov hradného paláca vychádzal zo zámeru zvýrazniť hodnoty nášho kultúrneho dedičstva zhmotnené do múzejných a galerijných zbierok ich prezentáciou v priestoroch prirodzenej  dominanty hlavného mesta. Ich  tematické prezentovanie by umožnilo domácim i zahraničným návštevníkom zoznámiť sa s dokumentmi, ktoré tvoria “klenotnicu” dejín Slovenska. Pritom sa mala využiť história, symbolika a jedinečnosť architektúry a autentického prostredia objektu právom považovaného za symbol našej národnej identity a štátnosti. Koncepcia preto uvažovala aj o tzv. dvojakom režime užívania, teda o možnosti striedavého využitia inštalovaných expozícií a salónov aj pre potreby štátnej reprezentácie.  

V procese prípravy materiálu sa ukázala prirodzená nevyhnutnosť obnovy hradného paláca, ktorá sa musí uskutočniť pred vlastnou realizáciou múzejných expozícií alebo súbežne s ňou.  Z pôvodne navrhovanej koncepcie sa stal integrovaný projekt ministerstva kultúry a Kancelárie NR SR. Rezort kultúry mal garantovať odbornú prípravu a prostredníctvom Slovenského národného múzea aj realizáciu expozičnej časti, Kancelária NR SK ako správca majetku štátu mala realizovať rekonštrukciu hradného paláca. Rozšírenie projektu spôsobilo časové zdržanie, preto minister kultúry požiadal listom z 30. 9. 1999 predsedu vlády o súhlas so zmenou termínu predloženia materiálu do 31.12. 1999.

Minister kultúry predložil Koncepciu budovania Klenotnice národnej kultúry a priestorov pre štátnu  reprezentáciu Slovenskej republiky na Bratislavskom hrade na Úrad vlády Slovenskej republiky listom č. MK 6/1999-1/61 z 15. 12. 1999. Vláda Slovenskej republiky mala o tomto návrhu rokovať 12. 1. 2000, ale predkladateľ predmetný materiál z rokovania vlády stiahol na základe predchádzajúceho nesúhlasného vyjadrenia ministerky financií Slovenskej republiky. Námietka ministerstva financií spočívala vo vyjadrení, že dosah na štátny rozpočet bol v predloženom materiáli kvantifikovaný inak ako v materiáli, ktorý bol predmetom pripomienkového konania.  Tento výrazný rozdiel nastal potom, čo tvorcovia materiálu k finančným požiadavkám na expozície prirátali aj prostriedky potrebné na stavebnú obnovu príslušných priestorov hradného paláca. 
	Predkladateľ mal v úmysle rozporné stanoviská vyjasniť na spoločnom rokovaní s ministerkou financií a predsedom Národnej rady Slovenskej republiky. Stretnutie sa však napriek opakovaným výzvam ministra kultúry neuskutočnilo. 

	Kancelária NR SR však odvtedy zabezpečila zaradenie obnovy hradného paláca do Programu priorít verejných prác na roky 2002 - 2004. Vzhľadom na značný objem investícií je investor povinný vypracovať a predložiť na odsúhlasenie expertízy  potrebné na schválenie stavebného zámeru. Čo je však podstatné, z časového hľadiska sa začiatok stavebných prác odhaduje v najlepšom prípade na 2. polovicu roku 2003, aj to len za predpokladu, že sa podarí dovtedy zabezpečiť prostriedky na dostavbu budovy na západnej terase, ktorá je pre Kanceláriu Národnej rady Slovenskej republiky ako rozostavaná stavba prioritou.  

Z tohto dôvodu ministerstvo kultúry dospelo k záveru, že projekt, ktorý mal snahu riešiť nielen múzejné expozície na Bratislavskom hrade, ale aj problematiku dobudovania priestorov štátnej reprezentácie, bude potrebné prehodnotiť a redukovať.  Úloha tak, ako je definovaná v Pláne práce vlády Slovenskej republiky na rok 1999, nie je aktuálna, a preto predkladateľ  navrhuje jej zrušenie. 

Ministerstvo kultúry sa zároveň dohodlo s  Kanceláriou NR  SR,  že sa o svojich zámeroch oba subjekty budú pravidelne informovať a spolupracovať predovšetkým pri navrhovaní dispozičných riešení využitia Hradu po rekonštrukcii. Potom, čo bude známy časový a technický spôsob realizácie obnovy hradného paláca, predkladateľ pripraví na rokovanie vlády iniciatívny materiál o budovaní expozícií Slovenského národného múzea na Bratislavskom hrade.