Návrh na realizáciu projektu "Vráťme šport do škôl"

A. Výchova a vzdelávanie na základných a stredných školách v oblasti telesnej výchovy a športu

	Posledným významným dokumentom týkajúcim sa budúcnosti telesnej výchovy a športu na školách je Svetový manifest telesnej výchovy 2000, ktorý bol prijatý na zasadnutí Valného zhromaždenia FIEP (Medzinárodná federácia telesnej výchovy) 10. - 15. januára 2000 vo Foz de Iguazzu v Brazílii. Uvedený dokument určuje úlohy telesnej výchovy a športu do nového tisícročia. Medzi hlavné myšlienky manifestu patria:
•	Telesná výchova sa musí naďalej chápať vďaka svojim hodnotám ako jedno zo základných ľudských práv každého človeka.
•	Telesná výchova je výchovným procesom. Predstavuje účinný prostriedok pri vytváraní aktívneho životného štýlu človeka tým, že v každom regióne je v interakcii s kultúrnym a prírodným prostredím (voda, vzduch, slnko, atď.) a adekvátnymi zariadeniami a vybavením, že využíva telovýchovné aktivity vo forme gymnastických cvičení, hier, športov, tancov, dobrodružných aktivít, relaxu a iné formy aktívneho odpočinku s výchovným zameraním, že berie do úvahy učenie a rozvoj motorických schopností detí, mládeže, dospelých a starších, že zlepšuje ich vnútorné podmienky na osvojenie vedomostí a vytváranie pozitívnych postojov k upevňovaniu návyku pravidelnej telovýchovnej aktivity, že propaguje efektívnu výchovu k zdraviu a zdraviu prospešné aktivity vo voľnom čase, že uznáva, že telovýchovná činnosť je spojená s rozvojom hodnôt a že je dôležitá pre zodpovedajúce sociálne smerovanie a hľadanie občianskej uvedomelosti.
•	Telesná výchova svojim zameraním a dosahom sa musí považovať za časť nepretržitého výchovného procesu človeka, či už v školskom alebo mimoškolskom prostredí, pretože je najlepším zdrojom telovýchovných skúseností a stimuluje človeka k využívaniu rôznych foriem telovýchovných aktivít.
•	Telesná výchova so svojimi možnosťami rozvoja psychomotorických vlastností človeka, najmä u detí a mládeže, spolu s oblasťami poznávacími a sociálnymi, musí byť povinným predmetom na základných a stredných školách a tvoriť súčasť dlhodobých školských učebných kurikulí.
•	Telesná výchova, pôsobiac na zdravie tým, že preventívne pôsobí na znižovanie chorôb spojených s obezitou, srdcových chorôb, vysokého krvného tlaku, niektorých foriem rakoviny, depresií a prispievajúc tak ku kvalite života, má u ľudí rozvíjať návyk pravidelnej telovýchovnej aktivity.
•	Telesná výchova má vždy zahŕňať príjemné aktivity, aby vytvárala u ľudí pozitívny vzťah k rôznym formám telovýchovných aktivít vo voľnom čase.
•	Športová výchova, pre svoj humanistický a sociálny potenciál, ktorý tento spoločensko-kultúrny fenomén predstavuje, má byť stimulovaná a udržiavaná vo všetkých procesoch telesnej výchovy.
•	Výchovný šport a šport vo voľnom čase sa majú považovať za súčasť telesnej výchovy vďaka podobnosti svojho zamerania, prostriedkov a možností využívania počas celého života človeka.
•	Príprava profesionálov, potrebná na pôsobenie v oblasti telesnej výchovy, má byť prehodnotená, aby zodpovedala novým koncepciám v tejto oblasti.
•	Všetci tí, ktorí sú zodpovední za rozvoj telesnej výchovy musia pre ňu zabezpečiť adekvátne priestorové vybavenie a materiálne podmienky, aby nebolo znemožnené dosahovanie jej cieľov a zámerov a podporovať výskum v tejto oblasti.
•	Telesná výchova ako účinný prostriedok na dosiahnutie duševnej rovnováhy a úľavy v rôznych situáciách sa ponúka aj ľuďom so špeciálnymi potrebami a musí sa opatrne prispôsobiť charakteristike každého prípadu.
•	Telesná výchova má byť prostiedkom boja proti diskriminácii a spoločenskej neznášanlivosti akéhokoľvek typu, má prispievať k upevňovaniu mieru vo svete podporou národnej a medzinárodnej spolupráce a pomáhať rozvojovým krajinám zmenšovať rozdiely v úrovni života ľudí.
•	Všetci tí, ktorí zodpovedajú za telesnú výchovu majú prispievať k tomu, aby sa rozvíjala a vykonávala bez negatívneho dopadu na životné prostredie, využívajúc pri tom prostriedky a zariadenie pre ňu určené a uprednostňujúc materiály recyklovateľné, bez znečisťujúcich zložiek.
•	Významné miesto má mať medzinárodná spolupráca v oblasti telesnej výchovy a športu, ktorá sa má podporovať a rozvíjať najmä prostredníctvom technickej spolupráce, štipendijných a praktikantských programov, účasťami na rôznych podujatiach, a inými formami, ktoré posilňujú spoluprácu, priateľstvo a solidaritu medzi rozličnými národmi sveta.
•	Vlády a predstavitelia zodpovední za telesnú výchovu a šport majú podporovať telesnú výchovu a šport a vytvárať primerané podmienky na ich rozvoj.

Je nevyhnutné, aby sa celosvetovo uznávané dokumenty dostali aj na Slovensku do oveľa väčšej pozornosti tých, ktorí najviac zodpovedajú za telesnú výchovu, teda aj za školskú telesnú výchovu a školský šport - vláde, ministerstvu školstva, telovýchovným a športovým organizáciám, odborníkom - učiteľom, trénerom a cvičiteľom, inak ich myšlienky môžu zostať, na rozdiel od mnohých iných štátov, iba prázdnymi frázami. Vo svete sú zdrojom podnetov pre tvorbu nových koncepcií vyučovania a učitelia telesnej výchovy, študenti učiteľstva a žiaci v nich majú oporu pri obhajovaní svojich opodstatnených požiadaviek a zlepšovaní pozície telesnej výchovy a športu. 

B. Analýza súčasného stavu v školskej telesnej výchove, v mimoškolskej telesnej výchove a materiálno-technického stavu školských športových zariadení 

	Analýza je zameraná na zisťovanie stavu vo vyučovaní telesnej výchovy, nepovinných predmetov telesnej výchovy, na činnosť školských športových stredísk a na systém školských športových súťaží na základných a stredných školách v Slovenskej republike. V analýze sú využité poznatky z podkladov krajských a okresných úradov odborov školstva, mládeže a telesnej kultúry, z podkladov škôl a tiež zo štatistických zisťovaní Ústavu informácií a prognóz školstva, v danej oblasti za rok 2000.

1. Telesná výchova - povinný vyučovací predmet:
Školskú telesnú výchovu po roku 1989 značne ovplyvnili spoločensko-ekonomické zmeny v našej spoločnosti. Z extenzívneho hľadiska bolo prijaté veľmi pozitívne rozhodnutie zvýšiť počet povinných hodín telesnej výchovy na základných a stredných školách na 3 hodiny týždenne. Pôvodná hodinová dotácia telesnej výchovy na prvom stupni základných škôl sa doteraz nezmenila, s výnimkou 2-hodinovej dotácie v treťom a štvrtom ročníku v jazykovom variante učebných plánov. Nepochopiteľne však, so zdôvodnením vysokou zaťaženosťou žiakov druhého stupňa základných škôl, sa počet hodín telesnej výchovy v piatom až deviatom ročníku znížil na 2 hodiny týždenne a v prípade stredných odborných učilíšť dokonca na 1 hodinu týždenne. Vyučovací predmet telesná výchova je pritom kompenzačným činiteľom zaťaženia vo výchovno-vzdelávacom procese.
	Výchovno-vzdelávací proces telesnej výchovy je negatívne ovplyvnený najmä finančným zabezpečením školského systému. Vo všeobecnosti je postavenie a oceňovanie učiteľov telesnej výchovy, podobne ako všetkých učiteľov nedostatočné, ale v ich prípade ide ešte aj o nedostatočné ohodnotenie aktivít vykonávaných v mimovyučovacom čase pri príprave a účasti žiakov na školských športových súťažiach.
	Postupne sa prejavuje znižovanie kvalifikovanosti a odbornosti vyučovania, pretože značná časť (až 70%) absolventov univerzitných fakúlt so zameraním na telesnú výchovu a šport odchádza mimo rezort školstva. Len v obmedzenom rozsahu sa zabezpečujú nepovinné formy vyučovania telesnej výchovy. Takmer vôbec sa nezabezpečuje špecializovaná starostlivosť o zdravotne oslabených žiakov. Školy, ak vôbec zabezpečujú kurzové formy vyučovania (plávanie, lyžovanie, turistiku a pobyt v prírode), tak sa to deje v zložitých podmienkach.
	Veľmi kritická je situácia v materiálno-technickom zabezpečení, najmä vo vybavení učebnými pomôckami, ale aj v oblasti prevádzky, rekonštrukcie, údržby a výstavby školských telovýchovných objektov a zariadení. Niektoré školy, najmä súkromné a cirkevné, sú dokonca zväčša bez športových objektov.

2. Nepovinné predmety v telesnej výchove:
a) Na základných školách v školskom roku 2000/2001 sa zameriavali na vyučovanie pohybových hier (1. stupeň ZŠ), pohybovej prípravy (II. stupeň ZŠ),  telesnú výchovu oslabených, telesnú výchovu liečebnú, rekreačnú telesnú výchovu, plávanie a jógu. Celkovo navštevovalo nepovinné predmety v základných štátnych školách v SR 38 909 žiakov. Prevaha bola evidovaná v pohybovej príprave (71,8%), športová príprava tvorila 15,5 %, pohybová a športová príprava 9,5 % a ostatné nepovinné predmety spolu 3,2 %. V základných cirkevných školách navštevovalo nepovinné predmety 1 460 žiakov. Podobne ako pri základných štátnych školách bola prevaha žiakov evidovaná v pohybovej príprave (64,5%) a ostatné nepovinné predmety spolu tvorili 35,5% z celkového počtu. Z ostatných nepovinných predmetov patrili medzi frekventované športová príprava (21,8%), pohybová a športová príprava (10,1%), sporadické zastúpenie malo plávanie (1,4%), telesná výchova oslabených (1,0%).
b) Na stredných štátnych školách, súkromných a cirkevných školách v školskom roku 2000/2001 sa zameriavali na tieto nepovinné predmety: pohybovú a športovú výchovu (športové hry), telesnú výchovu oslabených, záujmovú telesnú výchovu, hudobno-pohybovú výchovu, pohybovú prípravu a osobitnú telesnú výchovu. Celkovo navštevovalo voliteľné a nepovinné predmety v štátnych stredných školách v SR 4 517 žiakov. Väčšina žiakov sa venovala športovým hrám (59,6%), osobitná a telesná výchova oslabených spolu tvorila 38,5% a ostatné predmety 1,9%. V súkromných stredných školách bol celkovo počet žiakov v SR v nepovinných predmetoch podstatne nižší (280) ako v štátnych školách. Podobne ako v štátnych stredných školách najviac žiakov sa venovalo športovým hrám (68,2%), na druhom mieste bol moderný tanec (15,4%). Pohybovej príprave (8,6%) a hudobno-pohybovej výchove (7,9%) sa venoval približne rovnaký počet žiakov, telesnú výchovu oslabených nikto nenavštevoval. Z celkového počtu žiakov (511) cirkevných stredných škôl v SR polovica žiakov (t.j. 50,1%) navštevovala pohybovú prípravu, 36,6% športové hry.

3. Školské športové strediská:
V školskom roku 2000/2001 sa žiaci v školských športových strediskách venovali 25 druhom športov. Najviac boli zastúpené kolektívne športy - futbal, basketbal, hádzaná, volejbal a ľadový hokej. Medzi ďalšie frekventované športy patria: atletika, plávanie. stolný tenis, karate, lyžovanie a športová gymnastika. Najvyššie zastúpenie podľa počtu zapojených žiakov má futbal - 3 896 (20,9%), basketbal - 2538 (13,6%), hádzaná - 1973 (10,6%), volejbal - 1795 (9,6%), atletika - 1092 (5,8%), ľadový hokej a plávanie po 4,7%. stolný tenis 4,3%, karate 3,7%, lyžovanie 3,4%, gymnastika 3,3%. Ostatné športy sú zastúpené sporadicky, spolu tvoria 15,4%-ný podiel.
Celkovo pracovalo v školských športových strediskách v SR 840,2 trénerov, z ktorých bolo 12,7% trénerov z povolania, 45,6% trénerov na základe dohody a 41,7% dobrovoľných trénerov. Najvyšší počet trénerov bol evidovaný v Košickom kraji - 154,3 (18,4%), najnižší počet v Trnavskom kraji - 54,4% (6,5%). 

4. Školské športové súťaže:
Sú neoddeliteľnou súčasťou výchovnovzdelávacieho procesu a plnia ciele mimoškolskej výchovy. Ministerstvo školstva SR na základe dohody o spolupráci z roku 1998, je vyhlasovateľom súťaží žiakov ZŠ a študentov SŠ v športe spoločne so Slovenskou asociáciou športu na školách (ďalej len "SAŠŠ"). Problematika súťaží  žiakov je legislatívne upravená Smernicou MŠ SR č. 537/2000-7 o organizovaní, riadení a finančnom zabezpečení súťaží žiakov ZŠ, ZUŠ a SŠ v SR. Táto smernica sa však z nedostatku finančných prostriedkov najmä v okresoch, dôsledne nedodržiava. 
SAŠŠ je občianskym združením s celoslovenskou pôsobnosťou a vytvorenou celoslovenskou štruktúrou. Má vo veľkej miere dobrú spoluprácu so štátnou správou v krajoch a okresoch a tiež s centrami voľného času. Každoročne sú vyhlasované postupové športové súťaže žiakov a študentov, až po úroveň medzinárodných súťaží. V súčasnosti sú pripravované súťaže pre 4 kategórie - žiaci a žiačky ZŠ, študenti a študentky SŠ, v dvadsaťdva druhoch športov. V školskom roku 2000/2001 sa v okresných, regionálnych, krajských a celoštátnych kolách školských športových súťaží zúčastnilo 185 790 žiakov a študentov. SAŠŠ vydáva casopis ATÉNY a SPRAVODAJ pre informovanie svojich členov. Má zriadenú internetovú stránku www.sass.sk., kde sú zverejnené základné údaje z oblasti školských športových súťaží. Komplexný materiál o školských športových súťažiach žiakov a študentov v SR bol schválený v Operatívnej porade ministra školstva SR - 1. októbra 2001.   

5. Materiálno-technický stav školských športových zariadení
Na zabezpečenie povinnej telesnej výchovy, ale aj mimoškolskej telesnej výchovy využívajú školy rôzne druhy telovýchovných zariadení (telocvičňa, posilňovňa, futbalové ihrisko a iné), ktoré môžu byť vo vlastníctve danej školy, inej školy, mesta, telovýchovných jednôt alebo občianskych združení a súkromníka. 
Z celkového počtu 7555 zariadení pre základné školy patria medzi najviac používané telocvične (19,4%), ktorých je vo vlastníctve danej školy 25,6%, na druhom mieste sú futbalové ihriská (17,6%) a ako tretie viacúčelové otvorené ihriská (9,5%). Z celkového počtu zariadení je vo vlastníctve danej školy 64,1%, na druhom mieste sú zariadenia vo vlastníctve mesta (15,0%). Najvyšší podiel telovýchovných zariadení vo vlastníctve škôl zo všetkých krajov je na úrovni Bratislavského kraja (74,5%) a najnižší je v Banskobystrickom kraji (56,7%). V ostatných krajoch sa tento podiel pohybuje nad 60,0%. 
Z telovýchovných zariadení používaných na stredných školách (5 093) tvoria najvyšší podiel telocvične (18,9%), posilňovne (15,2%), ale aj atletické dráhy (8,1%), volejbalové ihriská (7,8%) a futbalové ihriská (7,8%). Z celkového počtu zariadení používaných na stredných školách je vo vlastníctve danej školy 50,0%, inej školy 25,4%, ostatných subjektov 24,6%, z ktorých tvoria tie, čo sú vo vlastníctve mesta (12,4%), telovýchovných jednôt alebo občianskych združení (10,0%) a súkromníka (2,2%).

C. Zistené nedostatky v školskej telesnej výchove, v mimoškolskej telesnej výchove a v materiálno-technickom stave školských športových zariadení

Nedostatky zo zisťovaných oblastí sú čerpané z podkladov krajských, okresných úradov - odborov školstva, mládeže a TK a niektorých škôl. Vo väčšine podkladov sa uvádza nasledovne:
•	nedostatočný počet hodín vo vyučovaní povinnej telesnej výchovy najmä na základných školách (2 hodiny/týždeň/,
•	obmedzovanie počtu hodín vyučovania nepovinných predmetov okresnými úradmi, z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov (cca 150 hodín/rok),
•	nedostatok kvalifikovaných pedagógov (Košický kraj),
•	nedostatočné ohodnocovanie učiteľov v školskej telesnej výchove a v mimoškolskej telesnej výchove ,
•	nedostatočné materiálne vybavenie, hlavne v malotriednych školách, nie sú telocvične - deti cvičia na chodbách, v letných mesiacoch vonku,
•	nevyhovujúce telovýchovné zariadenia, v rozpore s hygienickymi predpismi,
•	nedostatok finančných prostriedkov na údržbu a renováciu súčasných telovýchovných zariadení,
•	nedostatočné materiálnotechnické vybavenie telovýchovných zariadení pomôckami (napr. loptami a náradím), ktoré sa v súčasnosti zabezpečujú iba sponzormi, prípadne rodičmi,
•	zastaralá a nefunkčná legislatíva v oblasti školských športových stredísk, chýba dlhodobá koncepcia, 
•	veľa druhov športových súťaží pre II. stupeň ZŠ a SŠ na úkor kvality, prekrývanie termínov a nedostatok času na prípravu, čo má aj negatívny vplyv na pravidelné športovanie žiakov,
•	nedostatočná a včasná informovanosť o uskutočňovaní súťaží,
•	málo súťaží pre žiakov ZŠ na I. stupni (1. - 4. ročník),
•	nedostatočné finančné zabezpečenie súťaží v okresných, regionálnych a krajských kolách,
•	nie sú vytvorené podmienky na pravidelné športovanie detí a mládeže na školách, z dôvodov materiálnych, personálnych a legislatívnych,
•	dlhodobé neriešenie starostlivosti o školskú telesnú výchovu a mimoškolskú telesnú výchovu zo strany štátu, chýba koncepcia a príslušná legislatíva.

D. Realizácia projektu "Vráťme šport do škôl"

Uznesením vlády Slovenskej republiky k Národnému programu rozvoja športu bolo uložené ministrovi školstva SR realizovať tento program so všetkými subjektami vo vecnej pôsobnosti rezortu a pripraviť návrhy riešenia priamej a nepriamej podpory športu.
V hlavných úlohách pre oblasť školskej telesnej výchovy a školského športu je uložené Ministerstvu školstva SR, krajským a okresným úradom postupne zabezpečiť dostavbu, rekonštrukciu, údržbu a prevádzku na základe vykonanej pasportizácie školských telovýchovných objektov a zariadení, v súlade s projektom rozvoja materiálno-technického zabezpečenia športu, vrátane vytvárania podmienok bezbariérového prístupu pre žiakov s obmedzenou schopnosťou pohybu.
Súčasne je v Národnom programe rozvoja športu, v oblasti športu pre všetkých prioritná úloha – v ďalších rokoch dotovať projekty na vytváranie podmienok formou materiálno-technického zabezpečenia telovýchovných a športových zariadení, nenáročných ihrísk, turistických chodníkov a najmä na údržbu a prevádzku športových zariadení.
Vzhľadom na uvedené priority Národného programu rozvoja športu predkladáme návrh realizácie rozvojového projektu “Vráťme šport do škôl”.
Cieľom projektu bude najmä obnova, modernizácia a údržba existujúcich školských športových objektov a zariadení, športového náradia a náčinia, výstavba a dokončenie rozostavaných objektov, tvorba športového vybavenia pre deti so zdravotným postihnutím s bezbariérovým riešením.
Súčasná sieť vybavenia telocvičňami v krajoch je veľmi nerovnomerná. Podľa v súčasnosti dostupných štatistických údajov základné a stredné školy využívajú 2424 telocviční /z toho vo vlastníctve škôl je 2238/. Využiteľnosť telocviční na základných a stredných školách v SR je v prílohe č. 1.
Väčšina telocviční je v nevyhovujúcom stavebno-technickom hygienickom a prevádzkovom stave na hranici používateľnosti, vyžadujú značné náklady na opravy a rekonštrukcie. 
V prvej etape v r. 2002 navrhujeme realizovať rozvojový projekt pre základné školy v celkovej sume 500 mil. Sk a pre rok 2003, 300 mil. Sk. V druhej etape rokov 2004-2005 projekt rozšíriť aj na stredné školy.
Prvým krokom bude menovanie odbornej pracovnej skupiny zloženej so zástupcov každého kraja a zástupcov MŠ SR. Zástupcovia krajov budú gestorovať predloženie konkrétnych požiadaviek za jednotlivé kraje. Pracovná skupina predloží ministrovi školstva SR na schválenie: kritériá, jednotlivé priority, harmonogram rekonštrukcie, údržby a opráv školských športových zariadení a následne návrh rozdelenia finančných prostriedkov na jednotlivé krajské a okresné úrady.

Harmonogram plnenia úloh projektu "Vráťme šport do škôl":

1.	Menovať odbornú pracovnú skupinu z odborov školstva krajských úradov a zástupcov Ministerstva školstva SR.
Z: MŠ SR 
T: január 2002

2.	Vykonať odborné posúdenie technického, stavebného a prevádzkového stavu školských športových zariadení a na jeho základe stanoviť harmonogram rekonštrukcie, údržby a opráv.
Z: MŠ SR
T: február 2002

3.	Predložiť návrh rozdelenia finančných prostriedkov na jednotlivé krajské a okresné  úrady podľa stanovených kritérií a priorít.
Z: MŠ SR
T: marec 2002

E. Záver

Predpokladáme, že projekt významne prispeje k zlepšeniu vyučovania telesnej výchovy na školách, vzhľadom na to, že školskú telesnú výchovu na základných školách považujeme v prvom rade za rozhodujúci  činiteľ vytvárania trvalého vzťahu k pohybovej činnosti a vzhľadom na jej odborné vedenie, pravidelnosť a sústavnosť i vzhľadom na jej všeobecné zavedenie formou povinných hodín v rozsahu 2-3 hodiny týždenne, za najúčinnejšiu formu pohybovej činnosti a najúčinnejšiu formu výchovného pôsobenia. Pri vytváraní pohybového režimu detí a mládeže a pri získavaní vzťahu k pravidelnej pohybovej činnosti plní nezastupiteľnú funkciu.
Dobré podmienky pre oblasť školskej telesnej výchovy súčasne významne prispievajú aj pre vyhľadávanie talentov a tiež pre možnosti zapájania zdravotne postihnutých detí do pohybovej činnosti. Schválením a realizáciou projektu by sa významne pomohlo aj všeobecnému rozvoju športu pre všetkých v mestách a obciach, vzhľadom na prebiehajúcu transformáciu verejnej správy a možnosť využívania týchto školských telovýchovných zariadení aj pre širokú verejnosť – deti a mládež i dospelých v obciach a mestách.
Projekt predpokladáme realizovať najmä z finančných prostriedkov prostredníctvom Fondu národného majetku a v ďalších rokoch i združených prostriedkov miest a obcí.