Správa o priebehu a výsledkoch prístupových rozhovorov 
o členstve Slovenskej republiky v Organizácii Severoatlantickej zmluvy

Dňa 9. a 16. decembra 2002 sa v sídle NATO v Bruseli uskutočnili dve kolá prístupových rozhovorov o členstve SR v NATO, kde sa SR prihlásila k záväzkom v oblasti politicko-ekonomickej, obranno-vojenskej, zdrojov, ochrany utajovaných skutočností NATO a právnych otázok spojených s pristúpením SR k právnemu acquis NATO. 

	Delegáciu SR na oboch kolách prístupových rozhovoroch v zmysle poverenia vlády SR z 13. novembra 2002 viedol štátny tajomník MZV SR I. Korčok. Delegácia na prvom kole prístupových rozhovorov bola zložená zo zástupcov MZV SR a MO SR. Pri druhom kole rozhovorov bola delegácia doplnená aj o zástupcov NBÚ, pričom otázky zdrojov boli prekonzultované s MF SR.

Prvé kolo rozhovorov (9. 12. 2002)

Prvé kolo rozhovorov o vstupe do NATO (delegácia NATO bola vedená zástupcom námestníka generálneho tajomníka NATO pre politické otázky Danielom Speckhardom) potvrdilo politickú pripravenosť SR prevziať politické a obranno-vojenské záväzky vyplývajúce z členstva v Aliancii. Zo strany NATO neboli vznesené žiadne otázky, ktoré by neboli predmetom rozhovorov v rámci Akčného plánu pre členstvo (MAP). Predmetom rokovaní boli budúce záväzky SR v politickej a obranno-vojenskej oblasti, vyplývajúce z pristúpenia k Severoatlantickej zmluve.

Politické otázky

Delegácia SR počas rokovaní konštatovala, že rozhodnutie summitu NATO v Prahe o pozvaní má pre SR historický význam. Je to pre SR nielen významný úspech, ale aj príležitosť prispievať k budovaniu bezpečnosti. SR toto rozšírenie chápe ako krok k posilneniu transatlantickej väzby a SR sa svojím členstvom bude zasadzovať o jej zachovanie a prehlbovanie. Samotné pozvanie nie je však dôvodom pre uspokojenie na strane SR. Na požiadanie vedúci delegácie SR informoval o príslušnej časti Programového vyhlásenia vlády SR, dotýkajúceho sa obrannej a zahraničnej politiky, pričom zdôraznil, že jej zásadným princípom je kontinuita a dôveryhodnosť. V otázke budúceho možného rozširovania Aliancie SR je rozhodnutá plne podporovať politiku „otvorených dverí“ Aliancie a poskytovať nepozvaným, príp. novým ašpirantským krajinách pomoc v procese približovania sa k Aliancii. SR plne akceptuje základnú úlohu NATO vyplývajúcu z článku V. Severoatlantickej zmluvy (kolektívna obrana). Zachovanie transatlantickej väzby je neoddeliteľnou súčasťou úsilia o zachovanie mieru a stability v euroatlantickom priestore. SR si uvedomuje, že členstvo v NATO prináša tak výhody, ako aj zodpovednosť a určité bremeno, o ktoré je pripravená sa podeliť. Delegácia SR potvrdila pripravenosť prijať záväzky vyplývajúce z Washingtonskej zmluvy, politického a právneho „acquis“ NATO v plnom jeho rozsahu. SR ďalej potvrdila svoj dlhodobý záväzok riešiť medzinárodné spory mierovými prostriedkami, zdržať sa vo svojich medzinárodných vzťahoch hrozby silou alebo použitia sily akýmkoľvek spôsobom nezlúčiteľným s cieľmi OSN, prispievať k rozvoju mierových a priateľských vzťahov posilňovaním svojich slobodných inštitúcií a vytváraním podmienok pre stabilitu a blahobyt a riešiť etnické spory, vonkajšie územné spory alebo vnútorné spory mierovými prostriedkami v súlade so zásadami OBSE. V otázke vnútorného fungovania Aliancie sa SR zaviazala zachovávať efektívnosť Aliancie prostredníctvom zdieľania zodpovednosti (tak, ako to stanovuje čl. 3 Washingtonskej zmluvy), nákladov a výhod a v dobrej viere napomáhať pri budovaní konsenzu vo všetkých otázkach, osobitne podieľať sa v plnom rozsahu na rozhovoroch a rozhodovacom procese v politických a bezpečnostných otázkach dotýkajúcich sa záujmu Aliancie
Obranné a vojenské otázky

V priebehu rokovaní o otázkach v oblasti obrany bolo v súvislosti s úlohami Aliancie vytýčenými v rámci Strategickej koncepcie NATO zdôraznené, že SR pozná a plne akceptuje poslanie a úlohy NATO tak, ako sú definované v tomto dokumente. Zároveň bolo zvýraznené, že všetky vnútroštátne dokumenty SR strategického charakteru v oblasti obrany už dnes odzrkadľujú tento postoj. SR akceptuje zásadnú úlohu jadrových zbraní v oblasti odstrašovania, tak ako je zakotvená v Strategickej koncepcii Aliancie, ktorá je zároveň spätá s presadzovaním zákazu šírenia zbraní hromadného ničenia. Delegácia SR na požiadanie deklarovala pripravenosť SR plne sa zapojiť do systému obranného plánovania a vojenských štruktúr NATO, pripojiť sa k zjednotenému úsiliu spojencov v rámci kolektívnej obrany a ochrany mieru a bezpečnosti a poskytnúť sily schopné rýchleho nasadenia pre účely kolektívnej obrany a ostatných operácií Aliancie v súlade s požiadavkami na vojenské kapacity prijatými na pražskom summite NATO (t.j. prevziať plnú zodpovednosť v oblasti Pražského záväzku spôsobilostí), plnohodnotne sa podieľať na procese obranného plánovania Aliancie a zabezpečiť dostatočné a zodpovedajúce prostriedky pre ozbrojené sily a ich reformu.

Delegácia SR ďalej zdôraznila, že je ochotná a schopná prispievať v celom rozsahu činností Aliancie pričom už dnes sa SR zúčastňuje viacerých operácií pod vedením NATO. Pripomenula tiež, že SR pri budovaní ozbrojených síl nerozlišuje, či ide o sily určené pre operácie NATO alebo národné sily, a preto bude schopná dostatočným spôsobom prispievať svojimi silami do operácií NATO. Vzhľadom k reforme obrany a zabezpečeniu zdrojov pre obranu prijala SR dlhodobý záväzok vynaložiť každoročne na tieto účely 2% HDP. Tento záväzok, ktorý našiel širokú podporu aj medzi parlamentnými stranami, sa stane základom pre reformu obrany a obranné plánovanie, v rámci ktorého by sa malo dosiahnuť zracionálnenie vynakladania týchto prostriedkov. 

Vo vzťahu k spolupráci NATO a partnerských krajín (EAPC, Rusko, Ukrajina, a pod.) slovenská delegácia uviedla, že plne si uvedomuje význam tejto formy spolupráce a bude podporovať ďalšie zintenzívnenie týchto vzťahov, vrátane spolupráce v rámci Stredomorského dialógu. SR pripisuje EAPC/PfP veľký význam a aj po nadobudnutí členstva sa bude rovnako aktívne zasadzovať za posilnenie tejto spolupráce ako v súčasnosti 

V oblasti štandardizácie a interoperability bolo zo strany NATO vyslovené ocenenie za dosiahnuté výsledky a vyjadrené očakávanie Aliancie, že SR bude pokračovať s rovnakým nasadením aj v budúcnosti. Avšak prípadné pretrvávajúce nedostatky v tejto oblasti by nemali byť dôvodom pre odmietnutie poskytnúť sily pre operácie NATO. Podobne, Aliancia očakáva, že SR sa plne zapojí do procesov transformácie NATO, ktoré boli odsúhlasené na summite v Prahe. Ďalej bolo upozornené na nevyhnutnosť akceptácie neformálneho pravidla „konsenzus-1“ v oblasti obranného plánovania, ktorý umožňuje aby všetky členské krajiny mohli vysloviť svoje pripomienky k plánom konkrétneho člena, ktorý takéto pripomienky nebude blokovať. Dotknutý člen sa naviac bude snažiť o naplnenie spoločných odporúčaní ostatných členov. Delegácia SR potvrdila pripravenosť SR akceptovať tento mechanizmus konzultácií, ktorý je jej známy z partnerskej spolupráce v rámci procesu Plánovania a hodnotenia síl partnerských krajín (PARP).

Na záver prvého kola rokovania vedúci delegácie NATO odovzdal delegácii SR s list, v ktorom Aliancia oznamuje SR návrh podielu, ktorým by sa SR mala zúčastňovať na financovaní spoločných rozpočtov NATO (pozn. k otázke podielu SR na spoločných rozpočtoch je vláde SR predložený samostatný materiál). Zároveň vyslovil presvedčenie, že tento návrh bude môcť slovenská delegácia potvrdiť na najbližšom kole rozhovorov. Taktiež informoval o ďalších krokoch, ktoré sa počas prístupového procesu od SR očakávajú (t.j. návšteva NATO Teamu k otázkam obranného plánovania v dňoch 20.‑24. 1. 2003 a rokovanie posilneného Vyššieho politického výboru k zoznamu záväzkov SR dňa 13. 2. 2003). K otázke podielu na spoločných rozpočtoch NATO vedúci slovenskej delegácie uviedol, že vnútorné rozhodovacie mechanizmy vlády SR pravdepodobne neumožnia prijať definitívny záväzok v tejto oblasti už počas 2. kola rozhovorov (t.j. 16.12.2002) a súhlasil s návrhom takého formálneho mechanizmu komunikácie s Alianciou, ktorý by bez potreby ďalšieho kola rokovaní dovolil jej uzavretie. 

Druhé kolo rozhovorov (16. 12. 2002)

	V úvode druhého kola rozhovorov (delegácia NATO bola vedená námestníkom generálneho tajomníka NATO pre politické otázky Günterom Altenburgom), ktoré bolo zamerané na otázky zdrojov, bezpečnosti informácií a pristúpenia k právnemu acquis Aliancie, vedúci delegácie SR poďakoval expertom z Medzinárodného sekretariátu za neformálne stretnutia, počas ktorých boli prediskutované niektoré konkrétne otázky vyplývajúce z prístupového procesu. 

Otázky zdrojov

	Na úvod časti rozhovorov k otázkam zdrojov vedúci delegácie NATO pripomenul oficiálny list, v ktorom Aliancia navrhuje SR podiel na príspevkoch do spoločných rozpočtov a NSIP (odovzdaný počas 1. kola rozhovorov) a potvrdil, že Aliancia očakáva oficiálnu odpoveď v rámci „letter of intent“ ministra zahraničných vecí. Vyjadril zároveň očakávanie, že delegácia SR bude môcť potvrdiť súhlas s návrhom Aliancie ešte pred týmto listom. V prípade, že delegácia SR nie je počas 2. kola rozhovorov v takejto pozícii, Medzinárodný sekretariát (IS) nájde v spolupráci s Misiou SR pri NATO spôsob, akým bude tento súhlas komunikovaný bez potreby ďalšieho stretnutia na úrovni štátnych tajomníkov. Delegácia SR potvrdila, že nemá požadovaný mandát vlády definitívne uzavrieť túto otázku. Vyslovila však presvedčenie, že vláda SR bude súhlasiť s navrhovanými percentuálnymi podielmi a súhlasil s ďalším navrhovaným spôsobom komunikácie v tejto otázke.

	SR bola požiadaná o potvrdenie záväzku vlády SR vyčleňovať pre potreby obrany prostriedky vo výške 2% HDP a potvrdiť dlhodobý záväzok vyčleňovať dostatočné rozpočtové prostriedky pre potreby vyplývajúce zo zabezpečenia povinností člena Aliancie. Vedúci delegácie SR potvrdil uvedené rozhodnutie a záväzok vlády SR.
	
V ďalšej časti rozhovorov bola delegácii SR zo strany expertov NATO poskytnutá podrobná informácia o spôsobe financovania aktivít Aliancie prostredníctvom civilného a vojenského rozpočtu, Programu bezpečnostných investícií (NSIP) a ďalších agentúr. Princíp spoločného financovania NATO potvrdzuje, že aj keď finančné vklady do NATO sú relatívne malé, ich politická viditeľnosť a význam sú mimoriadne vysoké. Delegácia SR uistila partnerov, že SR pozorne zvážila návrh NATO na príspevky do spoločných rozpočtov. Potvrdenie finančného záväzku voči Aliancii vládou SR však ostáva nevyhnutnosťou, pričom toto potvrdenie sa očakáva počas prvých rokovaní vlády v roku 2003. Delegácia SR zároveň požiadala o poskytnutie informácií, na základe ktorých IS dospel ku konkrétnym číslam percentuálneho podielu na rozpočtoch. Štátny tajomník Ministerstva obrany SR R. Káčer informoval, že MO SR už začlenilo výdavky vyplývajúce z povinností člena NATO do finančných odhadov Programového plánu MO SR na roky 2003-2008. Podľa reálnych prepočtov sú pôvodné odhady MO vyššie ako požiadavka NATO, čo dáva istú flexibilitu v rozhodovaní o pristúpení do „nepovinných“ agentúr. Podobne odhad MO SR, že po vstupe bude potrebné vyslať do vojenských štruktúr NATO približne 60 vojakov je v rozmedzí predpokladanom Alianciou, t.j. približne 70 vojakov.

	V súvislosti s metódou výpočtu podielu na aliančných rozpočtoch bola delegácia SR informovaná, že základným kritériom je spôsobilosť krajiny tieto príspevky platiť. Zdrojom pre výpočet percentuálnych podielov jednotlivých pozvaných krajín boli údaje „World Development Report“ Svetovej banky (údaje za rok 2000) a predpoklady vývoja ekonomiky dodané samotnými ašpirantskými krajinami v rámci procesov MAP a PARP. V kalkulácii bola použitá výška HNP (GNI) v USD upravená prostredníctvom koeficientov parity kúpnej sily (PPP) a extrapolovaná na koniec roka 2003 (hodnota 60 mld. USD(ppp) pri priemernom raste ekonomiky 3,7%). Limitujúcim faktorom stanovenia podielu na rozpočtoch je obmedzenie výšky príspevku USA na úroveň 22,41%.

	V rámci tejto časti rokovania delegácia SR potvrdila pripravenosť SR vytvoriť po vstupe stálu delegáciu a príslušné národné vojenské zastúpenie pri NATO, ako aj vyslať do medzinárodných vojenských štruktúr a do agentúr kvalifikovaný personál.

Oblasť bezpečnosti informácií

	Bezpečnostný úrad NATO (NOS) formálne požiadal delegáciu SR potvrdiť záväzok ratifikovať Bezpečnostnú dohodu a zmluvu ATOMAL, implementovať všetky postupy a opatrenia v oblasti OUS v súlade s bezpečnostnou politikou NATO, pripraviť bezpečnostné a spravodajské zložky na prácu v štruktúrach NOS a v rámci Bezpečnostného a  Zvláštneho výboru NATO a splnomocniť NBÚ byť zodpovedným za vysielanie adekvátne preverených pracovníkov do NATO. Všetky tieto zväzky boli potvrdené, pričom vedúci delegácie SR pripomenul, že relevantné inštitúcie SR už majú skúsenosti so spoluprácou či s NOS alebo Zvláštnym výborom NATO. Taktiež ubezpečil, že NBÚ je a bude jediným orgánom SR, ktorý vydáva certifikáty personálnej bezpečnosti pre osoby prichádzajúce do styku so skutočnosťami Aliancie, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku vyslania pracovníkov do štruktúr NATO.

	Následne boli zo strany predstaviteľov Aliancie veľmi stručne zhrnuté hlavné body spolupráce NOS so SR a očakávania v oblasti bezpečnosti v prístupovom období. V právnej oblasti je to najmä novelizácia zákona č. 241/2002 Z.z., novelizácia existujúcej druhotnej legislatívy a príprava na urýchlenú ratifikáciu už spomenutých dvoch dohôd. V personálnej oblasti je to vykonanie opatrení v oblasti previerok, ktoré už boli tlmočené relevantným orgánom SR. V oblasti INFOSEC akreditovať systémy zvažované na prenos a spracovávanie aliančných klasifikovaných dokumentov. V oblastiach fyzickej, priemyselnej a administratívnej bezpečnosti Aliancia požiadala o pokračovanie v úsilí dosiahnuť plné naplnenie podmienok štandardov NATO a umožnenie prislúchajúcej ochrany a dostupnosti klasifikovaných skutočností. Na záver bola SR požiadaná o vlastné hodnotenie stavu a  priorít v oblasti ochrany utajovaných skutočností. V reakcii vedúci delegácie SR uviedol, že SR bude budovať na výsledkoch, ktoré v oblasti ochrany utajovaných skutočností dosiahla a všetky relevantné orgány štátnej správy vedia čo sa od SR očakáva.

Právne otázky

	Táto oblasť je druhou oblasťou aliančného acquis, ktoré tvoria politické a právne záväzky. Keďže počas prvého kola formálnych rozhovorov slovenská strana jednoznačne potvrdila záujem a schopnosť zapojiť sa do politickej časti acquis, neexistovali prekážky prerokovať aj právnu oblasť. Časový harmonogram pristupovania k jednotlivým právnym dokumentom by mal byť súčasťou „zoznamu záväzkov“, ktorý bude prílohou listu ministra zahraničných vecí SR, v ktorom bude deklarovaná pripravenosť SR prevziať záväzky vyplývajúce z členstva SR v NATO (tzv. „letter of intent“). 

	Právne acquis pozostáva z dvoch zložiek: rozhodnutí Severoatlantickej rady (NAC) a medzinárodno-právnych inštrumentov, ktoré bude musieť SR podpísať alebo ratifikovať. V prípade Prístupových protokolov, tieto sú podpisované a ratifikované iba súčasnými členskými krajinami ako dodatky k Severoatlantickej zmluve. Až po ich ratifikácii zašle generálny tajomník NATO list ministrovi zahraničných vecí SR, v ktorom vyzve SR k ratifikácii Severoatlantickej zmluvy a k uloženiu ratifikačných inštrumentov depozitárovi zmluvy (t.j. vláde USA). Až po vykonaní všetkých týchto krokov bude možné pristúpiť k ďalším zmluvám, dohodám a protokolom Aliancie:

	- NATO SOFA a Parížsky protokol – nie sú predpokladané žiadne problémy s pristúpením, pretože SR je signatárom PfP SOFA a následných protokolov;
	- Ottawská zmluva (o štatúte sídla NATO a medzinárodných komponentov NATO) – je relevantná aj pre SR, pretože na teritóriu SR sa môžu konať rokovania NAC, ktorých predstavitelia užívajú práva a povinnosti vyplývajúce z tejto zmluvy;
	- Bruselská dohoda (o štatúte zastupiteľstiev tretích krajín pri NATO) - napriek tomu, že v SR sa nepočíta s jej aplikáciou, z politických dôvodov sa vyžaduje jej podpis;
	- technické dohody – aj keď niektoré dohody sú časom prekonané, je možné a vhodné k nim pristúpiť, IS odporúča pristúpiť aj k iným, aktuálnejším medzinárodným dohovorom v patričných oblastiach;
	- Bezpečnostná dohoda NATO a Zmluva ATOMAL – z technických príčin je potrebné pristúpiť k týmto dohodám čo najskôr po vstupe. IS odporúča pripraviť všetky potrebné a možné kroky na prístup k zmluvám ešte v roku 2003.
	
	Delegácia SR potvrdila vôľu a pripravenosť pristúpiť k právnemu aj politickému acquis Aliancie. Zvlášť potvrdila vôľu SR v období do 6 mesiacov od nadobudnutia členstva v NATO pristúpiť k uvedeným medzinárodno-právnym dokumentom.

	Na záver rokovania bol zo strany Aliancie konštatovaný úspešný priebeh aj druhého kola rozhovorov o vstupe SR do NATO, pričom SR bola upozornená na nasledovné aspekty prístupového procesu:

1. Aliancia očakáva, že časový harmonogram zoznamu záväzkov („timetable of committments“) bude prílohou listu ministra zahraničných vecí SR, v ktorom SR konštatuje pripravenosť prevziať záväzky členstva v NATO. Harmonogram bude predstavovať mimoriadne silný politický záväzok voči spojencom. Preto jeho návrh bude diskutovaný počas rokovania posilneného Vyššieho politického výboru (SPC(R)) dňa 13. 2. 2003.

2. Hladké začlenenie pozvaných krajín do štruktúr Aliancie predpokladá postupné ale rýchle prizývanie pozvaných krajín na rokovanie jednotlivých výborov so štatútom pozorovateľa ihneď po podpise prístupových protokolov. 

Ďalší harmonogram krokov v rámci prístupového procesu do NATO

17.1.2003		návšteva NATO Teamu k otázkam zdrojov
20.-22.1.2003		návšteva NATO Teamu k otázkam ochrany utajovaných skutočností 
22.-24.1.2003		návšteva NATO Teamu k obranným a vojenským otázkam
13.2.2003	rokovanie posilneného Vyššieho politického výboru k zoznamu záväzkov
17.2.2003		rokovanie Výboru pre reformu obrany k hodnoteniu ozbrojených síl SR
marec-apríl 2003	zaslanie listu ministra zahraničných vecí SR o pripravenosti SR prevziať záväzky vyplývajúce z členstva v NATO
marec-apríl 2003	podpis Prístupových protokolov členskými krajinami NATO
apríl 2003- marec 2004   ratifikácia Prístupových protokolov v členských krajinách NATO
cca. marec 2004	výzva generálneho tajomníka NATO k ratifikácii Severoatlantickej zmluvy pozvanými krajinami
marec-apríl 2004	ratifikácia Severoatlantickej zmluvy Národnou radou SR
			uloženie ratifikačných inštrumentov SR u depozitára zmluvy (USA)
máj 2004		summit NATO – privítanie nových členov
máj-október 2004	pristúpenie k ďalším dokumentom tvoriacim právne acquis NATO