N á v r h
Z á k o n
z .......... 2001
o vede a technike

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

PRVÁ ČASŤ
ZÁKLADNÉ USTANOVENIA

§ 1  
Predmet zákona
(1) 	Tento zákon vymedzuje pojmy, odbory výskumu a vývoja, podmienky poskytovania štátnej podpory na výskum a vývoj, prípravu, výber a kontrolu plnenia úloh výskumu a vývoja, štátne programy výskumu a vývoja, informačné zabezpečenie vedy a techniky, systém hodnotenia, akreditácie, certifikácie, práva a povinnosti právnických osôb) vykonávajúcich výskum a vývoj so sídlom na území Slovenskej republiky (ďalej len ”právnické osoby výskumu a vývoja”) a fyzických osôb) vykonávajúcich výskum a vývoj so sídlom na území Slovenskej republiky (ďalej len ”fyzické osoby výskumu a vývoja”). Upravuje práva a povinnosti ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky) (ďalej len ”ústredný orgán”), vysokých škôl), Slovenskej akadémie vied)  a ostatných právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja v oblasti výskumu a vývoja.
(2)  Zákon pri zachovaní samosprávnych princípov slobody vedeckého bádania utvára podmienky, aby veda a technika boli nástrojmi rozvoja ekonomiky, kultúry, spoločnosti a trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky. 

§ 2  
Vymedzenie pojmov
(1)	Veda je súhrn systematicky a metodicky usporiadaných, vzájomne si neodporujúcich poznatkov. Jej súčasťou je výskumná činnosť zameraná na získavanie nových poznatkov o prírode, spoločnosti a umení, obsahujúca všetky podmienky a prvky tejto činnosti, ktorými sú vedci, vedecké inštitúcie, experimentálne a laboratórne zariadenia, metódy výskumno-vývojovej práce, pojmový aparát a systém vedeckých informácií.
(2)	Technika je súhrn znalostí a systematicky usporiadaných činností využívaných na priemyselné a iné procesy a postupy, ktorými sa sleduje ich praktická úžitkovosť pre človeka a spoločnosť.
(3)	Výskum je získavanie nových poznatkov, techník a zákonitostí v oblasti vedy a techniky uplatňovaním vedeckých metód a postupov, pričom 
a)	základný výskum je systematická činnosť, ktorej prioritným cieľom je rozšíriť poznatky o skúmanom objekte a hlbšie ich pochopiť bez ohľadu na praktické aplikácie získaných poznatkov,
b)	aplikovaný výskum je výskum orientovaný na praktické využitie znalostí a objavovanie nových vedeckých poznatkov s cieľom využiť ich v hospodárskej a spoločenskej oblasti,  
c)	experimentálny vývoj (ďalej len ”vývoj”) je systematické využívanie vedeckých poznatkov  zamerané na výrobu úžitkových materiálov, zariadení, systémov, metód a procesov vrátane konštrukcie a vývoja prototypov. 
(4)	Inovačný rozvoj je transformácia poznatku do nového alebo zdokonaleného výrobku zavedeného na trh, do nového alebo zdokonaleného výrobného postupu využívaného v priemysle a v obchode, alebo do nového prístupu k poskytovaniu služieb.
(5)	Projekt výskumu a vývoja je súbor dokumentov, ktoré opisujú vecnú náplň, termíny, jednotlivé etapy a financovanie výskumných a vývojových prác. 	
(6)	Úloha výskumu a vývoja je schválený, riešený a financovaný projekt výskumu a vývoja. 
(7)	Osobitnou kategóriou úlohy výskumu a vývoja je štátna objednávka výskumu a vývoja, (ďalej len ”štátna objednávka”). Štátna objednávka je úloha výskumu a vývoja pripravovaná a formulovaná správcom rozpočtovej kapitoly, ktorá rieši konkrétne rozvojové zámery v oblasti vedy a techniky vyplývajúce z odvetvových politík a je v súlade s hlavnými cieľmi koncepcie štátnej vednej a technickej politiky. Štátne objednávky schvaľuje vláda Slovenskej republiky.
(8)	Najvyššou formou organizačného zoskupenia úloh výskumu a vývoja je štátny program výskumu a vývoja, (ďalej len ”štátny program”). Štátny program je súbor tematicky blízkych, z hľadiska stratégie rozvoja štátu dôležitých, spravidla interdisciplinárnych úloh výskumu a vývoja medziodvetvového rozsahu a celospoločenského významu. Štátny program schvaľuje vláda Slovenskej republiky.	

§ 3   
Odbory výskumu a vývoja a číselník odborov výskumu a vývoja
(1)	Odbory výskumu a vývoja sa členia na tieto základné skupiny
a)	prírodné vedy,
b)	technické vedy,
c)	lekárske a farmaceutické vedy,
d)	pôdohospodárske vedy,
e)	spoločenské vedy,
f)	humanitné vedy,
g)	vojenské vedy, policajné vedy. 
	(2) Súčasťou členenia odborov výskumu a vývoja je číselník odborov výskumu a vývoja.
	(3) Podrobnosti o odboroch výskumu a vývoja a číselníku odborov výskumu a vývoja ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo školstva Slovenskej republiky (ďalej len ”ministerstvo školstva”).

§ 4  
 Sektorová štruktúra právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb
 výskumu a vývoja

Právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja sa začleňujú do týchto sektorov
a)	sektor  vysokých škôl tvoria štátne a neštátne vysoké školy4) a právnické osoby výskumu a vývoja ktoré sú ich súčasťami alebo ktorých sú zriaďovateľmi,
b)	štátny sektor výskumu a vývoja tvoria právnické osoby výskumu a vývoja zriadené ústrednými orgánmi, Slovenská akadémia vied5) a ostatné právnické osoby výskumu a vývoja zriadené osobitným predpisom),
c)	podnikateľský sektor výskumu a vývoja tvoria právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja, ktoré vykonávajú výskum a vývoj s cieľom dosahovať zisk,
d)	neziskový sektor výskumu a vývoja tvoria neziskové organizácie) a občianske združenia), ktoré pôsobia v oblasti výskumu a vývoja.

§ 5    
Vedecko-technické služby
(1)	Vedecko-technické služby sú príbuzné činnosti výskumu a vývoja vykonávané právnickými osobami a fyzickými osobami a sú  súčasťou výskumu a vývoja, ak sa vykonávajú výhradne v záujme riešených úloh výskumu a vývoja. 
(2)	Vedecko-technické služby sú najmä
a)	šírenie vedecko-technických poznatkov,
b)	služby vedecko-technických informácií (monitoring, prieskum, zber a analýza údajov),
c)	špeciálne merania a posudzovanie zhody, 
d)	technická normalizácia,
e)	patentová a licenčná činnosť,
f)	poradenstvo pre výskum a vývoj,
g)	zber údajov o sociálno-ekonomických javoch,
h)	vedecko-technické služby v oblasti metrológie vykonávané podľa osobitného predpisu),
i)	súdno-znalecká činnosť a tlmočníctvo v oblasti výskumu a vývoja vykonávaná podľa osobitného predpisu),
j)	vzdelávanie podľa osobitného predpisu).
(3) Základné kritériá na rozlíšenie výskumu a vývoja od vedecko-technických služieb sú
a)	existencia zjavného prvku novosti vo výsledku výskumu a vývoja,
b)	riešenie vedeckej alebo technickej nejasnosti.

DRUHÁ ČASŤ

ÚLOHY ÚSTREDNÝCH ORGÁNOV A SEKTOROV VÝSKUMU A VÝVOJA 
V OBLASTI VEDY A TECHNIKY

§ 6   
 Úlohy ministerstva školstva v oblasti prierezovej koordinácie výskumu a vývoja
	(1) Ministerstvo školstva ako ústredný orgán v oblasti vedy a techniky3) zodpovedá za rozvoj výskumu a vývoja v Slovenskej republike, za efektívne využívanie prostriedkov štátneho rozpočtu vynakladaných na výskum a vývoj a koordinuje podľa tohto zákona činnosť ústredných orgánov a Slovenskej akadémie vied pri príprave a realizácii koncepcie štátnej vednej a technickej politiky.
	(2) 	Ministerstvo školstva v súlade s činnosťami ktoré vykonáva podľa osobitného predpisu3) v oblasti vedy a techniky ako ústredný orgán s prierezovou pôsobnosťou, zodpovedá za utváranie systémového prostredia s potrebnými koordinačnými, legislatívnymi, a finančnými nástrojmi v oblasti vedy a techniky a  medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce. Pri plnení hlavných úloh v oblasti výskumu a vývoja uvedených v odseku 3, spolupracuje s ústrednými orgánmi, právnickými osobami výskumu a vývoja a fyzickými osobami výskumu a vývoja, reprezentatívnymi orgánmi samosprávy vysokých škôl, reprezentatívnymi združeniami zamestnávateľov) a občianskymi združeniami8) zastupujúcimi výskum a vývoj.
(3) Ministerstvo školstva v rámci prierezovej koordinácie výskumu a vývoja v Slovenskej republike vypracúva
a)	prognózu rozvoja vedy a techniky na obdobie 10 až 20 rokov (ďalej len “prognózu”) a strednodobý výhľad vecného a finančného zabezpečenia  vedy a techniky (ďalej len ”strednodobý výhľad”) na obdobie piatich rokov, 
b)	a aktualizuje koncepciu štátnej vednej a technickej politiky, 
c)	a zabezpečuje rozpracúvanie a plnenie systémových priorít výskumu a vývoja a priorít vecného zamerania výskumu a vývoja (ďalej len “priority výskumu a vývoja”) koncepcie štátnej vednej a technickej politiky a koordinuje súčinnosť právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja pri napĺňaní priorít koncepcie štátnej vednej a technickej politiky,
d)	návrhy štátnych programov na uskutočnenie priorít koncepcie štátnej vednej a technickej politiky a vydáva metodické materiály na prípravu, koordináciu a kontrolu riešenia štátnych programov, štátnych objednávok a ďalších úloh výskumu a vývoja,
e)	a aktualizuje medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu ako súčasť koncepcie štátnej vednej a technickej politiky a predkladá vláde Slovenskej republiky komplexné materiály pre oblasť dvojstrannej a mnohostrannej vedecko-technickej spolupráce a zapájanie Slovenskej republiky do programov Európskej únie v oblasti výskumu a vývoja,
f)	návrhy na členstvo Slovenskej republiky v medzinárodných centrách a inštitúciách výskumu a vývoja; zabezpečuje a koordinuje účasť právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja na spolupráci Slovenskej republiky v medzinárodných centrách a inštitúciách výskumu a vývoja,
g)	návrhy na budovanie centier výskumu a vývoja v rámci Slovenskej republiky a návrhy na účasť Slovenskej republiky na budovaní medzinárodných centier výskumu a vývoja, 
h)	návrhy všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti vedy a techniky a zúčastňuje sa na príprave všeobecne záväzných právnych predpisov v pôsobnosti ostatných ústredných orgánov, ktoré sa vzťahujú na vedu a techniku,
i)	návrhy metodických, analytických a koncepčných postupov prípravy strednodobého výhľadu vecného a finančného zabezpečenia rozvoja vedy a techniky a prognózu, 
j)	analýzu stavu vedy a techniky v Slovenskej republike a koordinuje budovanie a využívanie databázových a informačných systémov pre oblasť vedy a techniky v procese rozvoja a využívania výskumu a vývoja,
k)	systémové opatrenia na zabezpečenie efektívneho a koordinovaného využívania prístrojovej techniky v rámci infraštruktúry výskumu a vývoja v Slovenskej republike nadobudnutej z prostriedkov štátneho rozpočtu a navrhuje stratégiu jej rozvoja,
l)	systémové opatrenia na zabezpečenie rozvoja ľudských zdrojov vo výskume a vývoji,
m)	v spolupráci so správcami rozpočtových kapitol v nadväznosti na strednodobý výhľad, súhrnný návrh príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v oblasti vedy a techniky za Slovenskú republiku na príslušný rozpočtový rok a predkladá ho ministerstvu financií.
(4) 	Ministerstvo školstva v oblasti výskumu a vývoja
a)	v spolupráci s ústrednými orgánmi vypracúva návrhy nástrojov priamej a nepriamej podpory výskumu a vývoja a realizácie výsledkov výskumu a vývoja v praxi,
b)	podieľa sa na zabezpečení činnosti poradných orgánov vlády Slovenskej republiky v oblasti vedy a techniky,
c)	zabezpečuje prípravu a koordinuje uskutočnenie projektov dvojstrannej a mnohostrannej medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce, okrem projektov dvojstrannej a mnohostrannej medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce v oblasti obranyschopnosti a bezpečnosti štátu,
d)	zabezpečuje v spolupráci s ústrednými orgánmi a právnickými osobami výskumu a vývoja a fyzickými osobami výskumu a vývoja reprezentáciu a propagáciu slovenskej vedy a techniky doma i v zahraničí, zapája do tejto činnosti významné osobnosti vedy a techniky, vedecké spoločnosti a občianske združenia8) a utvára podmienky na plnenie tejto úlohy,
e)	zabezpečuje účasť zástupcov Slovenskej republiky v medzinárodných vládnych organizáciách a plnenie úloh v oblasti vedy a techniky, vyplývajúcich z medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky v oblasti vedy a techniky alebo medzinárodných dohôd a zmlúv ktorých signatárom je Slovenská republika a ktoré pokrývajú aj oblasť vedy a techniky,
f)	koordinuje plnenie záväzkov v oblasti vedy a techniky, ktoré vyplývajú z prijatých medzivládnych dohôd a členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách. Finančné náklady na plnenie týchto záväzkov uplatňuje v návrhu štátneho rozpočtu na vedu a techniku.

§ 7
Úlohy ústredných orgánov 
(1)	Ústredné orgány v rozsahu svojej pôsobnosti a v súlade s koncepciou štátnej vednej a technickej politiky koordinujú vecné zameranie úloh výskumu a vývoja, podporu ich riešenia, plnenie stanovených cieľov a využitie výsledkov výskumu a vývoja.

(2) Ministerstvo školstva okrem úloh v oblasti prierezovej koordinácie výskumu a vývoja (§ 6) zodpovedá za výskum a vývoj, v rezorte ministerstva školstva.
(3) Úlohou ústredných orgánov v oblasti vedy a techniky je
a)	utváranie podmienok na podporu a využívanie výskumu a vývoja, ktoré vykonávajú právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja a utvárať predpoklady na ochranu výsledkov výskumu a vývoja zodpovedajúcimi právnymi a organizačnými opatreniami,
b)	utváranie podmienok na prístup právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja k najnovším poznatkom vedy a techniky a na vzájomne výhodnú medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu s právnickými osobami so sídlom mimo územia Slovenskej republiky a fyzickými osobami s trvalým pobytom mimo územia Slovenskej republiky,
c)	podieľanie sa na utváraní podmienok na motiváciu podnikateľského sektora podporovať výskum a vývoj.
(4) Ústredné orgány pri plnení úloh výskumu a vývoja
a)	vypracúvajú odvetvové koncepcie vednej a technickej politiky a ich ciele na základe schválenej koncepcie štátnej vednej a technickej politiky,
b)	metodicky usmerňujú zapájanie právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja, ktorých sú zriaďovateľmi alebo ktoré patria do ich vecnej pôsobnosti, do medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce a utvárajú podmienky pre túto spoluprácu,  
c)	v rámci svojej pôsobnosti na základe strednodobého výhľadu vypracúvajú vecný návrh štátnych objednávok a spolupracujú s ministerstvom školstva pri príprave návrhu štátnych programov, 
d)	v rámci prípravy návrhu štátneho rozpočtu vypracúvajú návrh príjmov a výdavkov na vedu a techniku na príslušný rozpočtový rok za rozpočtovú kapitolu, podľa § 6 odsek 3 písm. m) a predkladajú ho ako podklad ministerstvu školstva na vypracovanie súhrnného návrhu príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v oblasti vedy a techniky Slovenskej republiky s výnimkou podľa odseku 6 a 8,
e)	podporujú výskum a vývoj a využívanie ich výsledkov v rámci vymedzenej pôsobnosti,
f)	utvárajú podmienky na zvyšovanie odbornej úrovne zamestnancov, ktorí pracujú v oblasti výskumu a vývoja.
(5) 	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo obrany) a Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo vnútra”) pripravujú 
a)  návrhy štátnych objednávok zameraných na zvýšenie obranyschopnosti a bezpečnosti štátu ako aj na rozvoj výzbroje a ostatnej techniky dôležitej na obranu a bezpečnosť štátu, 
b) koordinujú v súlade so svojou pôsobnosťou3) a podľa tohto zákona činnosť ústredných orgánov a ostatných právnických osôb a fyzických osôb v oblasti výskumu a vývoja zameraného na zabezpečenie obranyschopnosti alebo bezpečnosti štátu, 
c) koordinujú medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu a vývoja zameraného na rozvoj výzbroje a ostatnej techniky dôležitej na obranu a bezpečnosť štátu. 
(6)	Ministerstvo vnútra a ministerstvo obrany v rámci prípravy návrhu štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok za svoju rozpočtovú kapitolu vypracúvajú návrhy príjmov a výdavkov na vedu a techniku a prekladajú ich priamo Ministerstvu financií Slovenskej republiky (ďalej len ”ministerstvo financií”) a v celkových číslach ministerstvu školstva podľa osobitného predpisu).
(7)	  Podrobnosti o výskume a vývoji na zabezpečenie obranyschopnosti štátu ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo obrany.
(8)	  Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len ”ministerstvo hospodárstva”) okrem povinností uvedených v odseku 3 a 4, v spolupráci s ministerstvom obrany a ministerstvom vnútra koordinuje rozvoj vedy a techniky zameranej na rozvoj obrannej priemyselnej základne na zabezpečenie obranyschopnosti a bezpečnosti štátu. V rámci prípravy návrhu štátneho rozpočtu v tejto oblasti vypracúva návrh príjmov a výdavkov na vedu a techniku na príslušný rozpočtový rok a predkladá ich ministerstvu financií podľa osobitného predpisu12) a osobitnými usmerneniami ministerstva financií a v celkových číslach ministerstvu školstva.

§ 8    
 Postavenie a úlohy právnických osôb výskumu a vývoja sektora vysokých škôl
(1)	Úlohy právnických osôb výskumu a vývoja sektora vysokých škôl (§ 4 písm. a) v oblasti výskumu a vývoja je vykonávanie v súlade s osobitným predpisom) a s koncepciou štátnej vednej a technickej politiky najmä základného výskumu s cieľom
a)	prispievania k rozvoju poznania získavaním nových vedeckých a technických poznatkov,
b)	vzdelávania študentov a doktorandov na základe najnovších poznatkov vedy a techniky a zapájať ich do tvorivej vedeckej činnosti,
c)	rozvíjania medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce a uplatňovania nových poznatkov vo výchove mladej generácie a výskumnej praxi, 
d)	prispievania výsledkami výskumu a vývoja k trvalo udržateľnému rozvoju ekonomiky a spoločnosti,
e)	spolupráce s ministerstvom školstva pri vypracúvaní vecných návrhov štátnych objednávok pre rezort ministerstva školstva a pri príprave návrhu štátnych programov,
f)	spolupráce s ministerstvom školstva pri vypracúvaní návrhu príjmov a výdavkov na vedu a techniku vysokých škôl na príslušný rozpočtový rok za rozpočtovú kapitolu ministerstva školstva. 
(2)	Vysoké školy pri plnení úloh podľa odseku 1, spadajú do koordinačnej pôsobnosti ministerstva školstva, pričom sa im zachováva sloboda vedeckého bádania14).
(3)	Vojenské vysoké školy za svoju činnosť v oblasti vedy a techniky zodpovedajú ministrovi obrany Slovenskej republiky a policajné vysoké školy za svoju činnosť v oblasti vedy a techniky zodpovedajú ministrovi vnútra Slovenskej republiky.
(4) Vysoké školy spolupracujú s ministerstvom školstva na zabezpečovaní úloh podľa  § 6.

§ 9  
 Postavenie a úlohy právnických osôb výskumu a vývoja štátneho sektora 
výskumu a vývoja
(1)	Právnické osoby výskumu a vývoja štátneho sektora výskumu a vývoja (§ 4 písm. b), najmä
a)	vykonávajú výskum, vývoj a poskytujú vedecko-technické služby v súlade s odvetvovou koncepciou vednej a technickej politiky, vypracovanej na základe koncepcie štátnej vednej a technickej politiky a prispievajú k celkovému rozvoju odvetvia, ekonomiky a spoločnosti, 
b)	pri plnení hlavných úloh v oblasti výskumu a vývoja na zabezpečovaní úloh podľa § 6 spolupracujú s ministerstvom školstva,
c)	zapájajú sa do medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce v súlade s koncepciou štátnej vednej a technickej politiky.
(2)	Vedecká inštitúcia štátneho sektora výskumu a vývoja zriadená osobitným predpisom je Slovenská akadémia vied5) ktorá okrem činností uvedených v odseku 1, 
a)	na základe strednodobého výhľadu vypracúva v spolupráci s ústrednými orgánmi vecný návrh štátnych objednávok a spolupracuje s ministerstvom školstva pri príprave návrhu štátnych programov,
b)	v rámci prípravy návrhu štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok  spolupracuje s ministerstvom školstva a poskytuje ministerstvu školstva podklady na vypracovanie súhrnného návrhu príjmov a výdavkov za oblasť vedy a techniky.

§ 10  
Úlohy právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja podnikateľského sektora výskumu a vývoja a neziskového sektora výskumu a vývoja
Právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja podnikateľského sektora výskumu a vývoja (§ 4 písm. c) a neziskového sektora výskumu a vývoja (§ 4 písm. d), v súlade s ich hlavným predmetom činnosti a zaradením do podnikateľského sektora výskumu a vývoja alebo neziskového sektora výskumu a vývoja najmä
a) vykonávajú výskum a vývoj a poskytujú vedecko-technické služby, 
b) prostredníctvom svojich zástupcov v reprezentatívnych združeniach zamestnávateľov12) a občianskych združeniach8), spolupracujú v oblasti výskumu a vývoja s ministerstvom školstva pri vypracúvaní koncepcie štátnej vednej a technickej politiky a strednodobého výhľadu, 
c) zúčastňujú sa na vypracúvaní návrhov štátnych programov v spolupráci s ministerstvom školstva a podieľajú sa na vypracúvaní vecných návrhov štátnych objednávok, ktoré pripravujú jednotliví správcovia rozpočtových kapitol,
d)	podieľajú sa na uplatňovaní a využívaní výskumu a vývoja ako jedného z hlavných nástrojov inovačného rozvoja a zapájajú sa do medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce,
e)	podporujú zvyšovanie odbornej úrovne zamestnancov, ktorí pracujú v oblasti výskumu a vývoja.
TRETIA ČASŤ
PODPORA VEDY A TECHNIKY

§ 11
Formy podpory vedy a techniky
(1)	Podpora vedy a techniky sa uskutočňuje 
a)	priamo, poskytovaním finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu právnickým osobám výskumu a vývoja a fyzickým osobám výskumu a vývoja na vykonávanie činností výskumu a vývoja,
b)	nepriamo, utváraním nástrojov na zapájanie mimorozpočtových zdrojov na financovanie výskumu a vývoja a na podporu účelného využívania výsledkov výskumu a vývoja podľa osobitných predpisov).
(2) Priamou podporou vedy a techniky zo štátneho rozpočtu sa zabezpečuje
a)	financovanie výskumu a vývoja štátnej rozpočtovej organizácie a poskytovanie príspevku na výskum a vývoj štátnej príspevkovej organizácii prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ústredného orgánu, ktorý je jej zriaďovateľom),
b)	poskytovanie dotácií neziskovým organizáciám výskumu a vývoja poskytujúcim všeobecne prospešné služby7), verejným inštitúciám v oblasti vzdelávania, výskumu a vývoja) a právnickým osobám výskumu a vývoja a fyzickým osobám výskumu a vývoja na výskum a vývoj, prostredníctvom správcov rozpočtových kapitol,
c)	financovanie štátnych programov z účelových prostriedkov v súlade so zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva školstva, ktoré sa delia na
1.	prierezové štátne programy zamerané  na plnenie prierezových programových smerov koncepcie štátnej vednej a technickej politiky,
2.	tematické štátne programy zamerané na plnenie tematických programových smerov  koncepcie štátnej vednej a technickej politiky,
d)	účelové financovanie výskumu a vývoja) právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja prostredníctvom správcov rozpočtových kapitol, ktorí financujú
1.	štátne objednávky,
2.	interné úlohy výskumu a vývoja príspevkových organizácií formou príspevkov,
3.	ostatné úlohy výskumu a vývoja formou dotácií,
4.	úlohy zbrojnej a bezpečnostnej povahy,
(3)	financovanie členstva Slovenskej republiky v medzinárodných centrách a inštitúciách vedy a techniky, v programoch výskumu a vývoja Európskej únie a podpora účasti právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja v nich, prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky a rozpočtovej kapitoly ministerstva školstva,
(4)	prostredníctvom Agentúry na podporu vedy a techniky zriadenej osobitným predpisom), financovanie úloh výskumu a vývoja predkladaných právnickými osobami výskumu a vývoja alebo fyzickými osobami výskumu a vývoja a úlohy výskumu a vývoja v rámci medzinárodných dohôd o vedecko-technickej spolupráci Slovenskej republiky v rozsahu a spôsobom podľa osobitného predpisu),
(5)	prostredníctvom neinvestičného fondu na podporu výskumu a vývoja zriadeného ministerstvom hospodárstva podľa osobitného predpisu) (ďalej len ”inovačný fond”), návratné financovanie podporujúce uplatňovanie výsledkov výskumu a vývoja v hospodárskej praxi.
(6) Podrobnosti o poskytnutí finančných prostriedkov štátneho rozpočtu inovačnému fondu, o kritériách a postupe nakladania s týmito finančnými prostriedkami inovačným fondom ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo financií v spolupráci s ministerstvom hospodárstva a ministerstvom školstva.
	
§ 12
Štátny rozpočet v oblasti vedy a techniky
(1) Štát podporuje vedu a techniku z prostriedkov štátneho rozpočtu. Výdavky na vedu a techniku za Slovenskú republiku navrhuje ministerstvo školstva ako súčasť štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.
(2) Východiskom na zostavenie návrhu štátneho rozpočtu v oblasti vedy a techniky v jednotlivých rozpočtových rokoch je strednodobý výhľad vypracovaný v súlade s prognózou, ktorá predurčuje a definuje základné kritické a rozvojové oblasti výskumu a vývoja v časovom horizonte 10 až 20 rokov. 
(3) Strednodobý výhľad je súhrnný plánovací dokument na zabezpečenie programovej orientácie vecného zamerania výskumu a vývoja na päť rokov. Strednodobý výhľad vypracúva ministerstvo školstva v spolupráci s ústrednými orgánmi, právnickými osobami výskumu a vývoja a fyzickými osobami výskumu a vývoja a schvaľuje ho vláda Slovenskej republiky.
(4) Základným kritériom na poskytovanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu sú výsledky periodického hodnotenia, alebo osvedčenie o akreditácii laboratória súvisiaceho s predmetnou úlohou výskumu a vývoja, alebo certifikát systému manažérstva kvality právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja a kalkulácia nákladov na riešenie úlohy výskumu a vývoja. 
(5) Poskytovanie finančných prostriedkov štátneho rozpočtu nie je podmienené periodickým hodnotením, akreditáciou a certifikáciou v prípade poskytovania štátnej pomoci podľa osobitného predpisu).   

§ 13   
Náklady na riešenie úlohy výskumu a vývoja
(1) Výpočet nákladov na riešenie úloh výskumu a vývoja, vo všetkých formách podpory vedy a techniky (§ 11), podľa osobitného predpisu) financovaných zo štátneho rozpočtu, sú ekonomicky oprávnené náklady obstarania a náklady spracovania vynaložené výlučne na riešenie úlohy výskumu a vývoja; ekonomicky oprávnenými nákladmi nie sú náklady na propagáciu a náklady na marketing.
(2) Náklady obstarania zahŕňajú náklady na spotrebu materiálu v rámci úlohy výskumu a vývoja a náklady na kooperáciu, poradenské, konzultačné a podobné služby využívané pri  riešení úlohy výskumu a vývoja vrátane nákladov na využívanie výsledkov iného výskumu obstaraných právnickou osobou výskumu a vývoja a fyzickou osobou výskumu a vývoja v rámci riešenia úlohy výskumu a vývoja.
(3) Náklady   spracovania zahŕňajú
a)	mzdové a ostatné osobné náklady na zamestnancov ktorí sa podieľajú na riešení úlohy výskumu a vývoja, vrátane účelovej odmeny za splnenie cieľov riešenia úlohy výskumu a vývoja,
b)	náklady na poistné, na zdravotné poistenie, nemocenské poistenie i dôchodkové zabezpečenie a na príspevok na poistenie v nezamestnanosti,)
c)	ostatné priame náklady vynakladané na riešenie úlohy výskumu a vývoja, v tom
1.	cestovné náklady tuzemské,
2.	cestovné náklady zahraničné,
3.	náklady na dopravu tovarov súvisiacich s predmetom riešenej úlohy výskumu a vývoja,
4.	odpisy majetku vo väzbe na využívanie príslušných laboratórnych zariadení a prístrojov  použitých na riešenie úlohy výskumu a vývoja,
d) ostatné nepriame náklady vynakladané na riešenie úlohy výskumu a vývoja, v tom
1. spotreba materiálu a energie,
     2. mzdové náklady obslužných zamestnancov vrátane nákladov na poistné, na zdravotné poistenie, na nemocenské poistenie, na dôchodkové zabezpečenie a na príspevok na poistenie v nezamestnanosti,
     3. odpisy majetku vo väzbe na využívanie ostatného vybavenia a budov právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja.	
(4) Najvyššiu účelovú odmenu za splnenie cieľov riešenia úlohy výskumu a vývoja podľa odseku 3 písm. a) a najvyššie zahraničné cestovné náklady podľa odseku 3 písm. c) bod 2, vyjadrené v percentách z mzdových a ostatných osobných nákladov na riešenie úlohy výskumu a vývoja v danom roku ustanoví všeobecne záväzný právny predpis vydaný podľa tohto zákona (§ 20 odsek 14).
(5) Ustanovenia uvedené v odsekoch 1, 2, 3 a 4 sa vzťahujú aj na interné úlohy výskumu a vývoja riešené v štátnej rozpočtovej organizácii (§ 14 odsek 2).
(6) Z vypočítaných nákladov na riešenie úlohy výskumu a vývoja v kategóriách charakterizovaných v § 11 odsek 2, písm. c) a d) bod 1 a písm. f) a g) sa poskytujú štátnym rozpočtovým organizáciám finančné prostriedky v rozsahu podľa osobitného predpisu).
(7) Pri stanovení finančných nákladov na riešenie štátneho programu sa vychádza z pomeru časti štátneho programu riešeného úlohami výskumu a vývoja štátneho programu základného výskumu, časti štátneho programu riešeného úlohami výskumu a vývoja štátneho programu aplikovaného výskumu a časti štátneho programu riešeného úlohami výskumu a vývoja štátneho programu vývoja, kde úlohy
a)	základného výskumu sú financované do 100% nákladov,
b)	aplikovaného výskumu sú financované do 50% nákladov,
c)	vývoja sú financované do 25% nákladov.
(8) Najvyššia prípustná suma finančných prostriedkov štátneho rozpočtu na riešenie štátneho programu sa môže zvýšiť o
a)	10% ak sú finančné prostriedky určené pre malý alebo stredný podnik,
b)	10% ak sa výskum týka regiónu s nízkou životnou úrovňou alebo vysokou nezamestnanosťou,
c)	10% ak sa výskum týka vládou Slovenskej republiky podporovaného ekonomického odvetvia alebo regiónu, pokiaľ nevedie k zmene podmienok obchodu,
d)	15% ak úloha výskumu a vývoja štátneho programu prispieva k dosiahnutiu cieľov niektorého z podprogramov alebo projektov Rámcového programu Európskej únie pre výskum a technický rozvoj.
(9) Celková suma finančných prostriedkov štátneho rozpočtu na riešenie štátneho programu nemôže byť vyššia ako
a)	75% celkových nákladov pri aplikovanom výskume,
b)	50% celkových nákladov pri vývoji.

ŠTVRTÁ ČASŤ
PRÍPRAVA, VÝBER A KONTROLA PLNENIA ÚLOH VÝSKUMU A VÝVOJA A ŠTÁTNE PROGRAMY VÝSKUMU A VÝVOJA
§ 14     
Úlohy výskumu a vývoja štátnej rozpočtovej organizácie 
a štátnej príspevkovej organizácie
(1) Záväzným východiskom na zabezpečenie financovania štátnych rozpočtových organizácií a štátnych príspevkových organizácií v príslušnom rozpočtovom roku je výskumný zámer organizácie (ďalej len ”výskumný zámer”) vypracovaný spravidla na obdobie 3 rokov. Výskumný zámer je súčasťou strednodobého výhľadu a je záväzný na prípravu interných úloh výskumu a vývoja v štátnych rozpočtových organizáciách a štátnych príspevkových organizáciách.
(2) Interné úlohy výskumu a vývoja vypracúvajú právnické osoby výskumu a vývoja sektora vysokých škôl a právnické osoby výskumu a vývoja štátneho sektora výskumu a vývoja na plnenie cieľov výskumného zámeru. Výber a hodnotenie výskumných zámerov zabezpečuje zriaďovateľ právnickej osoby výskumu a vývoja alebo ústredný orgán, na ktorého rozpočet je právnická osoba výskumu a vývoja napojená.
(3) Výskumný zámer je dokument o vecnom a finančnom vymedzení obsahu výskumu a vývoja štátnej rozpočtovej organizácie alebo štátnej príspevkovej organizácie na vymedzené obdobie,  v súlade s predmetom jej činnosti na ktorý bola zriadená. Výsledok kvalitatívneho hodnotenia výskumného zámeru je základom na stanovenie sumy finančných prostriedkov štátneho rozpočtu na výskum a vývoj v rámci financovania činnosti štátnych rozpočtových organizácií a poskytovania príspevku štátnym príspevkovým organizáciám.

§ 15
Príprava, výber a kontrola plnenia úloh výskumu a vývoja
		Prípravu, výber a kontrolu plnenia úloh výskumu a vývoja financovaných zo štátneho rozpočtu  v kategóriách úloh výskumu a vývoja podľa § 11 odsek 2 písm. b) a písm. d) bod 1, 2, 3 a 4 zabezpečuje správca rozpočtovej kapitoly, prostredníctvom ktorej boli finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu na riešenie úloh poskytnuté.

§ 16
Štátne objednávky
(1) Štátne objednávky vypracúvajú a navrhujú na riešenie správcovia rozpočtových kapitol na základe námetov tém štátnych objednávok schválených v strednodobom výhľade podľa § 7 odsek 4, písm. c).
(2)	Súhrnný návrh na zaradenie štátnych objednávok na financovanie zo štátneho rozpočtu schvaľuje vláda Slovenskej republiky, ktorý jej predkladá ministerstvo školstva vypracovaný v spolupráci s príslušnými správcami rozpočtových kapitol, ktorí štátne objednávky vypracovali podľa odseku 1. 
(3)	O riešenie vládou Slovenskej republiky schválenej štátnej objednávky sa môžu uchádzať právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja v rámci verejného obstarávania), ktoré vyhlasuje správca rozpočtovej kapitoly vládou Slovenskej republiky schválenej štátnej objednávky.
(4)	Finančné prostriedky vyčlenené na financovanie štátnych objednávok zo štátneho rozpočtu v danom rozpočtovom roku nesmú byť vyššie ako 15% finančných prostriedkov vyčlenených v tomto roku v štátnom rozpočte na financovanie štátnych programov. Do tohto limitu finančných prostriedkov na štátne objednávky sa nezapočitávajú finančné prostriedky na štátne objednávky založené do 31. decembra 2001.
§ 17
Úlohy výskumu a vývoja financovaných Agentúrou na podporu vedy a techniky
Príprava, výber a kontrola plnenia úloh výskumu a vývoja podľa § 11 odsek 2 písm. f) sa riadia podľa osobitného predpisu19) a ustanoveniami všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa tohto zákona  (§ 20, odsek 16).
Príprava, zabezpečenie a kontrola plnenia štátnych programov výskumu a vývoja
§ 18  
(1) Prípravu návrhov štátnych programov v strednodobom výhľade, riadenie a koordináciu procesu  výberu úloh výskumu a vývoja štátnych programov a kontrolu ich vecného a finančného plnenia vykonáva ministerstvo školstva (ďalej len ”gestor štátnych programov”) v spolupráci so správcami rozpočtových kapitol, odborníkmi výskumu a vývoja zo sektorov výskumu a vývoja a odborníkmi výrobnej a odberateľskej sféry. 
(2) Gestor štátnych programov  pre plnenie úloh výskumu a vývoja podľa odseku 1 zriaďuje pre každý pripravovaný štátny program odborný poradný orgán, Radu štátneho programu výskumu a vývoja (ďalej len ”rada štátneho programu”) (§ 20). Pre koordináciu prípravy štátnych programov a činností rád štátnych programov, gestor štátnych programov zriaďuje poradný  koordinačný orgán, Koordinačnú radu štátnych programov výskumu a vývoja (ďalej len ”koordinačná rada štátnych programov”) (§ 19).
(3) Rada štátneho programu je najvyšší odborný poradný orgán gestora štátneho programu, ktorá mu zodpovedá za odbornú úroveň obsahu, postup riešenia a dosiahnutie cieľov štátneho programu.
(4) Rada štátneho programu vypracúva návrh štátneho  programu. Štátny program je rozpracovaním príslušného prierezového programového smeru výskumu a vývoja alebo tematického programového smeru výskumu a vývoja koncepcie štátnej vednej a technickej politiky, v ktorej
1.	prierezové programové smery výskumu a vývoja sú oblasti hospodárskych a spoločenských potrieb štátu, na riešenie ktorých sa prednostne sústreďuje výskumno vývojový potenciál štátu riešením súborov úloh výskumu a vývoja vo vybraných odboroch výskumu a vývoja v rámci prierezových štátnych programov, ktoré sa vypracúvajú na obdobie piatich rokov s výhľadom na obdobie 10 rokov,
2.	tematické štátne programy výskumu a vývoja sú  spoločensko ekonomické nástroje štátu na posilnenie účinnosti výskumu a vývoja, zamerané na rozvoj ľudských zdrojov, ich mobilitu, budovanie technickej a inštitucionálnej infraštruktúry výskumu a vývoja a medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu. 
Štruktúra štátneho programu sa môže členiť  na  podprogramy štátneho programu (ďalej len ”podprogram”), ktoré sú súbormi vecne príbuzných úloh výskumu a vývoja štátneho programu. 
(5) Návrh štátneho programu obsahuje ciele, členenie na podprogramy ak sa štátny program člení na podprogramy, vecnú orientáciu, finančné náklady na riešenie, dobu riešenia štátneho programu, návrh administratívneho garanta štátneho programu a administratívnych garantov podprogramov. Súčasťou návrhu štátneho programu je návrh odborného garanta štátneho programu a odborných garantov podprogramov z členov rady štátneho programu. Za odborného garanta štátneho programu a odborného garanta podprogramu môže rada štátneho programu navrhnúť aj externých odborníkov výskumu a vývoja, ktorí do schválenia štátneho programu pôsobia v rade ako konzultanti.
		(6) Administratívny garant štátneho programu (odsek 5) je spravidla ten správca rozpočtovej kapitoly, do kompetencie ktorého spadá prevažná časť vecného zamerania výskumu a vývoja, cieľa štátneho programu. Ak sa štátny program člení na podprogramy, je administratívny garant štátneho programu súčasne administratívnym garantom najmenej jedného podprogramu. Administratívny garant štátneho programu administratívne zabezpečuje plnenie zmluvných záväzkov riešenia úloh výskumu a vývoja štátneho programu vrátane účelného použitia finančných prostriedkov štátneho rozpočtu a koordinuje administratívnych garantov podprogramov, podľa usmernenia rady štátneho programu ako aj jej odborného garanta štátneho programu a odborných garantov podprogramov.
		(7) V prípade ak sa štátny program nečlení na podprogramy, administratívny garant štátneho programu zabezpečuje výber, financovanie a kontrolu riešenia úloh štátneho programu.	
		(8) Administratívny garant podprogramu je spravidla ten správca rozpočtovej kapitoly, do kompetencie ktorého spadá prevažná časť vecného zamerania výskumu a vývoja podprogramu. Administratívny garant podprogramu zabezpečuje výber, financovanie a kontrolu riešenia úloh výskumu a vývoja podprogramu.
		(9) Administratívny garant štátneho programu pri plnení úloh podľa odseku 16 a administratívní garanti podprogramov pri plnení úloh podľa odseku 8 konajú na pokyn rady štátneho programu, prípadne jej členov, odborných garantov.
		(10) Rada štátneho programu prostredníctvom svojich členov; odborných garantov štátneho programu a odborných garantov podprogramov zodpovedá gestorovi štátnych programov za odbornú úroveň riešenia úloh výskumu a vývoja štátneho programu a plnenie cieľov štátneho programu.
(11) Gestor  štátnych programov koordinuje činnosť administratívnych garantov štátnych  programov.
(12) Návrhy na zaradenie štátnych programov  na financovanie zo štátneho rozpočtu schvaľuje vláda Slovenskej republiky na návrh gestora štátnych programov.
(13) Zákon o štátnej pomoci22) sa nevzťahuje na financovanie výdavkov štátneho rozpočtu na krytie úloh výskumu a vývoja štátneho programu. 
(14) Financovanie úloh výskumu a vývoja štátnych programov podľa § 11 odseku 2 písm. c) riešených v rozpočtových organizáciách a príspevkových organizáciách v pôsobnosti ministerstva školstva a iných ústredných orgánov alebo Slovenskej akadémie vied, právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja podnikateľského sektora výskumu a vývoja a neziskového sektora výskumu a vývoja sa uskutoční podľa osobitného predpisu25), alebo prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva školstva otvorením limitov. 
(15) Spôsob financovania úloh výskumu a vývoja štátnych programov podľa odseku 14 navrhuje Koordinačná rada štátnych programov výskumu a vývoja v rámci prípravy štátnych programov.
(16) Podávanie návrhov úloh výskumu a vývoja právnickými osobami výskumu a vývoja a fyzickými osobami výskumu a vývoja ako ponúk  na  naplnenie cieľov  vládou Slovenskej republiky schválených štátnych programov a výber úloh výskumu a vývoja zodpovedajúcich zadaniu štátneho programu sa  uskutočňuje verejným obstarávaním). Verejné obstarávanie vypisuje administratívny garant štátneho programu a v prípade členenia štátneho programu na podprogramy administratívny garant príslušného podprogramu.	
(17) Administratívny garant štátneho programu a administratívny garant podprogramu po schválení štátneho programu vládou Slovenskej republiky navrhne zo svojich zamestnancov ministrovi školstva zástupcu do rady štátneho programu, ktorého minister školstva vymenuje za člena rady štátneho programu s hlasom poradným.
(18) Administratívny garant štátneho programu každoročne predkladá správu o plnení svojich úloh a o výsledkoch kontroly plnenia štátneho programu rade štátneho programu a gestorovi štátnych programov. 
(19) Rada štátneho programu predkladá gestorovi štátnych programov každoročne súhrnnú správu o stave riešenia štátneho programu a čerpaní finančných prostriedkov.
(20) Gestor štátnych programov predkladá každoročne vláde Slovenskej republiky informáciu o stave plnenia štátnych programov a po ukončení riešenia každého zo štátnych programov správu o splnení cieľov štátneho programu.
§ 19
Koordinačná rada
(1) Koordinačná rada štátnych programov je poradným orgánom gestora štátnych programov pre koordináciu prípravy  štátnych programov a kontrolu plnenia ich cieľov. Tvoria ju štátny tajomník ministerstva školstva, ktorý zároveň vykonáva funkciu predsedu koordinačnej rady štátnych programov, štátny tajomník ministerstva hospodárstva, štátny tajomník ministerstva financií, štátny tajomník Ministerstva  životného prostredia Slovenskej republiky, štátny tajomník Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, štátny tajomník Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky, prezident Slovenskej rektorskej konferencie, predseda Slovenskej akadémie vied, predstaviteľ reprezentatívnych združení zamestnávateľov12), predstaviteľ reprezentatívneho združenia odborových zväzov12), predstaviteľ  tretieho sektora, predseda rady Agentúry na podporu vedy a techniky a generálny riaditeľ sekcie vedy a techniky ministerstva školstva. Ďalšími členmi koordinačnej rady štátnych programov s hlasom poradným sú predsedovia  rád štátnych programov a tajomník koordinačnej rady štátnych programov. 
(2) Členov koordinačnej rady štátnych programov podľa odseku 1 vymenúva a odvoláva minister školstva. Tajomníka koordinačnej rady štátnych programov vymenúva minister školstva zo zamestnancov ministerstva školstva.
(3) Členstvo  v koordinačnej rade štátnych programov  je čestné a nezastupiteľné. Členom  koordinačnej rady štátnych programov patrí  náhrada preukázateľných výdavkov, ktoré im vznikli pri výkone funkcie, podľa osobitného predpisu). 
(4) Úlohou  koordinačnej rady štátnych programov je 
a)	vyjadrovanie sa k metodickým materiálom upravujúcim činnosť rád štátnych programov a k návrhom na rozpracovanie prierezových programových smerov výskumu a vývoja a tematických programových smerov výskumu a vývoja na štátne programy, 
b)	vyjadrovanie sa k vypracovaným návrhom štátnych programov, k rozdeleniu finančných prostriedkov na jednotlivé štátne programy a k spôsobu ich financovania podľa § 18, odsek 14 a 15 a predkladať svoje stanoviská gestorovi štátnych programov,
c)	podľa požiadavky gestora štátnych programov vyjadrovanie sa k zloženiu  
1. výberových komisií na výber úloh výskumu a vývoja štátneho programu prihlasovaných v rámci verejného obstarávania vyhláseného administratívnym garantom štátneho programu alebo administratívnymi garantami podprogramov na naplnenie cieľov štátneho programu alebo podprogramu, 
2. oponentských komisií k priebežným a záverečným oponentúram úloh výskumu a vývoja štátneho programu uskutočňovaných príslušným administratívnym garantom štátneho programu alebo administratívnym garantom podprogramu,
d)	vyjadrovanie sa k činnosti rád štátnych programov a k výsledkom hodnotenia a kontroly štátnych programov. 
§ 20
Rada štátneho programu
(1) Rada štátneho programu je najvyšším odborným poradným orgánom gestora štátnych programov pre vypracovanie návrhu štátneho programu a garantovanie odbornej úrovne riešenia úloh výskumu a vývoja štátneho programu a dosiahnutia cieľov štátneho programu. 
(2) Radu štátneho programu tvoria 
a)	zástupca gestora štátneho programu, 
b)	odborníci z príslušných odborov výskumu a vývoja pomerným zastúpením podľa sektorového členenia výskumu a vývoja z ktorých,
1.	dvoch za sektor vysokých škôl navrhuje Rada vysokých škôl,
2.	dvoch za právnické osoby výskumu a vývoja štátneho sektora výskumu a vývoja navrhujú správcovia rozpočtových kapitol v  ktorých zriaďovateľskej pôsobnosti sú právnické osoby výskumu a vývoja štátneho sektora výskumu a vývoja príslušného zamerania,
3.	dvoch za  právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja  podnikateľského sektora výskumu a vývoja navrhujú reprezentatívne združenia zamestnávateľov12) a občianskych združení8),
c)	dvaja   zástupcovia  výrobnej a odberateľskej sféry príslušného zamerania, ktorých navrhujú reprezentatívne združenia zamestnávateľov12).
(3) Členov rady štátneho programu vymenúva a odvoláva minister školstva na základe návrhov podľa odseku 2.
(4) Členmi rady štátneho programu je odborný garant štátneho programu a odborní garanti podprogramov, navrhnutí z externých odborníkov výskumu a vývoja v rámci prípravy štátneho programu, ktorých minister školstva vymenuje po schválení štátnych programov vládou Slovenskej republiky. Navrhnutý odborný garant štátneho programu a odborní garanti podprogramov z externých odborníkov výskumu a vývoja pôsobia v rade štátneho programu do schválenia štátneho programu ako konzultanti.
	(5) Zástupcovia vecne príslušných správcov rozpočtových kapitol k pripravovanému štátnemu programu, ktorých účasť na jeho administratívnom zabezpečení riešení predpokladá gestor štátnych programov, pôsobia v rade štátneho programu ako konzultanti, do schválenia štátnych programov vládou Slovenskej republiky.
 (6) Po schválení štátneho programu vládou Slovenskej republiky minister školstva vymenuje zástupcu administratívneho garanta štátneho programu a zástupcov administratívych garantov podprogramu podľa § 18 odsek 17 za členov rady štátneho programu s hlasom poradným.
(7) Funkčné obdobie členov rady štátneho programu v odseku 2, písm. a), b) a c) zodpovedá dobe tvorby a riešenia štátneho programu, najviac však šesť rokov v odseku 3 a 6 zodpovedá dobe riešenia štátneho programu a do funkcie môžu byť členovia vymenovaní najviac na dve po sebe nasledujúce funkčné obdobia, s výnimkou odseku 6, kde sa funkčné obdobie neobmedzuje.
(8) Rozhodnutia rady štátnych programov sú pre jej členov záväzné.
(9) Členstvo v rade štátneho programu zaniká
a)	uplynutím funkčného obdobia,
b)	vzdaním sa funkcie člena,
c)	smrťou alebo vyhlásením člena za mŕtveho,
d)	odvolaním člena z dôvodu
	1. právoplatného odsúdenia za úmyselný trestný čin,
2. nečinnosti, za ktorú možno považovať neospravedlnenú neúčasť na troch po sebe nasledujúcich rokovaniach.
 	(10) Členstvo v rade štátneho programu  je čestné a nezastupiteľné. Členom rady štátneho programu a tajomníkovi rady štátneho programu patrí náhrada preukázateľných výdavkov, ktoré im vznikli pri výkone funkcie, podľa osobitného predpisu28). Gestor štátnych programov finančne zabezpečuje činnosť rád štátnych programov a koordinačnej rady štátnych programov účelovým vyčlenením finančných prostriedkov na ich činnosť.
	(11) Na čele rady štátneho programu je predseda rady štátneho programu, ktorého volí na obdobie do schválenia štátneho programu vládou Slovenskej republiky zo svojich členov podľa odseku 2 písm. b) a c) a odvoláva rada štátneho programu. Po schválení štátneho programu vládou Slovenskej republiky minister školstva vymenuje za predsedu rady štátneho programu odborného garanta štátneho programu (§ 18 odsek 5).
	(12) Tajomníka rady štátneho programu vymenúva minister školstva na návrh rady štátneho programu.
	(13) Rada štátneho programu
a)	rozpracúva príslušný prierezový programový smer výskumu a vývoja alebo príslušný tematický programový smer výskumu a vývoja koncepcie štátnej vednej a technickej politiky do návrhu štátneho programu podľa § 18 odsek 5 a zodpovedá za odbornú úroveň návrhu štátneho programu, jeho riešenia a dosiahnutia cieľov,
b)	prostredníctvom odborného garanta štátneho programu a odborných garantov podprogramov spolupracuje s administratívnym garantom štátneho programu a administratívnymi garantami podprogramov pri zabezpečení odbornej úrovne riešenia úloh výskumu a vývoja štátneho programu a plnení jeho cieľov,
c)	zúčastňuje sa prostredníctvom svojich členov, odborných garantov štátnych programov a odborných garantov podprogramov, na činnosti príslušných výberových komisií na výber úloh výskumu a vývoja štátneho programu prihlasovaných v rámci verejného obstarávania vyhláseného administratívnym garantom štátneho programu alebo administratívnymi garantami podprogramov na naplnenie cieľov štátneho programu alebo podprogramu,
d)	zúčastňuje sa prostredníctvom svojich členov, odborných garantov štátnych programov a odborných garantov podprogramov, na činnosti príslušných oponentských komisií k priebežným a záverečným oponentúram úloh výskumu a vývoja štátneho programu uskutočňovaných príslušným administratívnym garantom štátneho programu alebo administratívnym garantom podprogramu.  
(14) Komisie na výber úloh výskumu a vývoja štátneho programu zriaďované administratívnym garantom štátneho programu alebo administratívnym garantom podprogramu  v rámci verejného obstarávania podľa osobitného predpisu26) pri posudzovaní a schvaľovaní úloh výskumu a vývoja štátnych programov využívajú odborné posudky predkladaných úloh výskumu a vývoja vypracované domácimi alebo zahraničnými odborníkmi, ktorým sa poskytuje odmena podľa osobitného predpisu) .
(15) Členovia koordinačnej rady štátnych programov, rady štátneho programu a komisií podľa odseku 11 písm. b) a c) sú povinní dodržiavať etický kódex. Ak člen rady štátneho programu a komisií podľa odseku 11 písm. b) a c) je zamestnancom predkladateľa projektu úlohy výskumu a vývoja štátneho programu alebo členom riešiteľského kolektívu, nezúčastní sa hlasovaní pri výbere projektov úloh štátneho programu a tiež pri posudzovaní úloh výskumu a vývoja štátneho programu v rámci priebežných a záverečných oponentúr.
	(16) Podrobnosti o príprave, nákladoch na riešenie úlohy výskumu a vývoja, výbere a kontrole plnenia úloh výskumu a vývoja financovaných zo štátneho rozpočtu, príprave a výbere štátnych programov a o zložení, hlavných úlohách a  činnosti koordinačnej rady štátnych programov a  rady štátneho programu a etickom kódexe pri tejto činnosti ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo školstva.

PIATA ČASŤ
AKREDITÁCIA, CERTIFIKÁCIA A INFORMAČNÉ ZABEZPEČENIE 
VÝSKUMU A VÝVOJA

§ 21     
 Periodické hodnotenie
(1) Periodické hodnotenie právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja je hodnotenie ich činnosti vo výskume a vývoji podľa nasledovných kritérií
a)	výsledky výskumnej a vývojovej činnosti právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja,
b)	stav a rast potenciálu v oblasti materiálnych a ľudských zdrojov,
c)	efektívnosť využívania zdrojov vrátane finančných,
d)	plnenie úloh riadenia pri zabezpečovaní kvality prác, ochrany prostredia a bezpečnosti za          hodnotené obdobie,
e)	výsledky v rámci akreditácie a certifikácie (§ 22) právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja.
(2) Periodickým hodnotením právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja preukazujú svoju úroveň spôsobilosti vykonávať činnosti v oblasti výskumu a vývoja. Periodické hodnotenie právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja zabezpečuje, koordinuje a metodicky usmerňuje ministerstvo školstva v spolupráci s ústrednými orgánmi a Slovenskou akadémiou vied. 
(3) Ministerstvo školstva na zabezpečenie koordinácie a jednotného metodického zabezpečenia postupu periodického hodnotenia výskumu a vývoja zriaďuje odborný poradný orgán ministerstva školstva s celoslovenskou pôsobnosťou ( ďalej len ”ústredná komisia na periodické hodnotenie výskumu a vývoja”). 
(4) Ústredné orgány a Slovenská akadémia vied podľa potreby zriaďujú vo svojej pôsobnosti hodnotiace komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja, ktoré vykonávajú činnosť na základe oprávnenia udeleného ministrom školstva podľa § 24 odsek 8. Vykonávajú periodické hodnotenie tých právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja ktorých sú zriaďovateľmi, alebo ktoré spadajú do ich vecnej a koordinačnej pôsobnosti. Pri svojej činnosti postupujú podľa metodiky a postupu vypracovaného podľa § 24 odsek 7 písmeno b) tohto zákona.
(5) Periodické hodnotenie právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja, ktorých zriaďovateľ alebo ústredný orgán do ktorého vecnej a koordinačnej pôsobnosti patria nezriadi hodnotiacu komisiu na periodické hodnotenie výskumu a vývoja, vykoná tá hodnotiaca komisia na periodické hodnotenie výskumu a vývoja ktorú určí ústredná komisia na periodické hodnotenie výskumu a vývoja. 
(6) Funkciu orgánu periodického hodnotenia sektora vysokých škôl v oblasti výskumu a vývoja plní akreditačná komisia14) na základe vzorových kritérií podľa § 24 odsek 7, písmeno b) tohto zákona.
(7) Osvedčenie o vykonaní periodického hodnotenia právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja o spôsobilosti vykonávať činnosti v oblasti výskumu a vývoja na základe odporúčania hodnotiacich komisií na periodické hodnotenie výskumu a vývoja vydajú príslušní ministri, predsedovia ostatných ústredných orgánov a predseda Slovenskej akadémie vied.
(8) Periodické hodnotenie právnických osôb výskumu a vývoja sektora vysokých škôl a štátneho sektora výskumu a vývoja  je povinné a je podmienkou ich financovania zo štátneho rozpočtu. Uskutočňuje sa hodnotením výsledkov ich hlavnej činnosti v oblasti výskumu a vývoja vo vzťahu k výskumným zámerom právnickej osoby výskumu a vývoja. 
(9) Periodické hodnotenie právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja podnikateľského sektora výskumu a vývoja a neziskového sektora výskumu a vývoja sa vykonáva dobrovoľne na vlastnú žiadosť právnickej osoby výskumu a vývoja alebo fyzickej osoby výskumu a vývoja. 
§ 22         
Akreditácia a certifikácia
(1) Akreditácia právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja sa uskutočňuje podľa osobitného predpisu). 
(2) Akreditácia právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja vykonávaná v súlade s odsekom 1 je zameraná na
a)	akreditáciu výskumných a vývojových laboratórií vykonávajúcich výskum, vývoj, skúšanie, kalibrácie a uskutočňujúcich nerutinné merania a skúšky,
b)	certifikáciu právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja na systém manažérstva kvality,
c)	akreditáciu orgánov certifikujúcich systém manažérstva kvality právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja.
§ 23
(1) Právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja pri uchádzaní sa o účelové financovanie úloh výskumu a vývoja zo štátneho rozpočtu sú povinné preukázať svoju spôsobilosť vykonávať výskumné a vývojové činnosti na požadovanej kvalitatívnej a tvorivej úrovni predložením osvedčenia o vykonaní periodického hodnotenia podľa § 21, alebo osvedčenia o akreditácii, alebo osvedčenia o udelení certifikátu podľa § 22.
(2) Právnická osoba alebo fyzická osoba nevykonávajúca výskum a vývoj podnikateľského sektora a neziskového sektora sa pri uchádzaní o účelové financovanie úloh výskumu a vývoja môže preukázať, že pre ich riešenie má zmluvne zabezpečenú právnickú osobu výskumu a vývoja alebo fyzickú osobu výskumu a vývoja, ktorá má platné osvedčenie o periodickom hodnotení, alebo osvedčenie o akreditácii, alebo osvedčenie o udelení certifikátu podľa § 21 a § 22 tohto zákona. 
(3) Podrobnosti o systéme periodického hodnotenia, akreditácie a certifikácie právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo školstva.

§ 24    
 Ústredná komisia na periodické hodnotenie výskumu a vývoja
(1)	Ústredná komisia na periodické hodnotenie výskumu a vývoja (§ 21 odsek 3) má 11 členov, z ktorých
a)	traja sú zástupcovia sektora vysokých škôl,
b)	traja sú zástupcovia štátneho sektora výskumu a vývoja v zložení
1.	jeden zástupca štátneho sektora v pôsobnosti ústredných orgánov,
2.	dvaja zástupcovia Slovenskej akadémie vied,
c)	traja sú zástupcovia podnikateľského sektora výskumu a vývoja,
d)	jeden je zástupca neziskového sektora výskumu a vývoja,
e)	jeden je zástupca ministerstva školstva.
(2)	kandidátov na zástupcov sektora vysokých škôl navrhuje Rada vysokých škôl,  kandidátov na zástupcov štátneho sektora navrhuje Slovenská akadémia vied a ústredné orgány, v ktorých zriaďovateľskej pôsobnosti sú právnické osoby výskumu a vývoja štátneho sektora výskumu a vývoja a kandidátov na zástupcov podnikateľského sektora výskumu a vývoja a neziskového sektora výskumu a vývoja navrhujú reprezentatívne združenia zamestnávateľov12) a občianskych združení8). Zástupcu ministerstva školstva vymenuje minister školstva zo zamestnancov ministerstva školstva.
(3)	Členov ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja vymenúva a odvoláva minister školstva na základe návrhov podľa odseku 2.
(4)	Členstvo v ústrednej komisii na periodické hodnotenie výskumu a vývoja je čestné a nezastupiteľné. Podmienkou je odbornosť a občianska bezúhonnosť. Náhrada výdavkov spojených s výkonom funkcie predsedu a člena ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja sa poskytuje podľa osobitného predpisu28).
(5)	 Na čele ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja je predseda, ktorého volia členovia ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja spomedzi seba.
(6)	Ministerstvo školstva finančne zabezpečuje činnosť ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja účelovým vyčlenením finančných prostriedkov na činnosť jej sekretariátu.
(7)	Ministerstvo školstva prostredníctvom ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja
a)	koordinuje, metodicky zjednocuje a hodnotí činnosť hodnotiacich komisií na periodické hodnotenie výskumu a vývoja (§ 21 odsek 4),
b)	vypracúva návrhy na vzorovú metodiku a postup hodnotenia právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja.
(8)	 Minister školstva na návrh ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja vydáva a ruší oprávnenie na činnosť hodnotiacich komisií na periodické hodnotenie výskumu  a vývoja.
(9)	 Podmienkou na vydanie osvedčenia o vykonaní periodického hodnotenia je hodnotenie  kritérií, ktoré charakterizujú právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja (§ 21, odsek 1). 
(10)	 Podrobnosti o činnosti ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja a o voľbe predsedu ustanoví štatút ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja, ktorý schvaľuje minister školstva.

§ 25   
 Informačné zabezpečenie vedy a techniky
(1)	Celoštátny informačný systém výskumno-vývojového potenciálu Slovenskej republiky (ďalej len ”informačný systém”) je logicky previazaná sústava technického, programového, aplikačného vybavenia a súborov dát z oblasti vedy a techniky.
(2)	Rozsah a štruktúru dát informačného systému určuje projekt informačného systému), ktorého podrobnosti sa určia vo  všeobecne záväznom právnom predpise o informačnom systéme vydaného podľa tohto zákona (odsek 9). 
(3)	Právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja podnikateľského sektora výskumu a vývoja pri poskytovaní dát tvoriacich obchodné tajomstvo, postupujú podľa osobitného predpisu).
(4)	Prevádzkovateľom informačného systému je ministerstvo školstva, ktoré zodpovedá za tvorbu informačného systému, jeho pravidelnú aktualizáciu a sprístupňovanie jeho dát podľa osobitného predpisu).
(5)	Ministerstvo školstva je oprávnené získavať a zhromažďovať dáta za oblasť vedy a techniky v rozsahu a štruktúre podľa odseku 2 a 3.
(6)	Ústredné orgány a Slovenská akadémia vied sú oprávnené získavať dáta pre informačný   systém v oblasti svojej pôsobnosti v rozsahu a štruktúre stanovenej projektom informačného systému v odseku 2.
(7)	Právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja sú povinné  poskytovať dáta pre informačný systém úplne, správne, pravdivo a včas podľa osobitného predpisu31).
(8)	Poskytovanie dát podľa odseku 7 je jedným z kritérií na poskytnutie prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja.
(9)	Podrobnosti o  celoštátnom informačnom systéme výskumno-vývojového potenciálu Slovenskej republiky, ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo školstva.

§ 26     
Sankcie
(1)	Za porušenie povinnosti pri poskytovaní údajov podľa § 17, môže ministerstvo školstva uložiť pokutu až do výšky 50 000 Sk.
(2)	Pri určovaní výšky pokuty sa prihliada na závažnosť porušenia povinnosti, okolností za ktorých k porušeniu došlo, dĺžku a opakovanosť porušovania, ako aj následky pre informačný systém.
(3)	Pokutu podľa odseku 1 možno uložiť do jedného roka odo dňa keď ministerstvo školstva porušenie povinnosti zistilo a najneskôr do troch rokov odo dňa, keď došlo k porušeniu povinnosti. 
(4)	Na konanie o uložení pokuty podľa tohto zákona sa vzťahuje osobitný predpis).
(5)	Výnosy z pokút sú príjmom štátneho rozpočtu.

§ 27
Účinnosť

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2002

Návrh

VYHLÁŠKA

Ministerstva školstva Slovenskej republiky
zo dňa ...... rok ...
o celoštátnom informačnom systéme výskumno-vývojového potenciálu 
Slovenskej republiky  

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky podľa § 13 ods.12 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č..../rok... o vede a technike ustanovuje :

Základné ustanovenia

§ 1

(1) V § 13 zákona o vede a technike sa upravuje informačné zabezpečenie vedy a techniky a použitie Celoštátneho informačného systému výskumno-vývojového potenciálu Slovenskej republiky (ďalej len “celoštátny informačný systém”) v rámci informačného zabezpečenia vedy a techniky.

(2) Účelom použitia celoštátneho informačného systému je najmä :

a)	ujednotenie zberu a sprístupňovania údajov o navrhovaných, riešených a ukončených projektoch alebo úlohách výskumu a vývoja,
b)	vytvorenie databázy o expertoch vedy a techniky a o organizáciách a pracoviskách výskumu a vývoja,
c)	vytvorenie databázy rozhodujúcich a charakteristických údajov o výskumno-vývojovom potenciáli Slovenskej republiky.

(3) Účelom vykonávacieho právneho predpisu je vymedzenie kompetencií Ministerstva školstva Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo školstva”), ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky (ďalej len “ústredné orgány”) a Slovenskej akadémie vied (ďalej len “akadémia”) získavať a zhromažďovať údaje o výskumno-vývojovom potenciáli Slovenskej republiky a koordinovať použitie celoštátneho informačného systému a vymedzenie povinnosti právnických osôb a fyzických osôb, pôsobiacich v oblasti výskumu a vývoja, poskytovať údaje, týkajúce sa ich pôsobenia v tejto oblasti.

§ 2
Použitie celoštátneho informačného systému pri navrhovaní a kontrole riešenia a realizácie projektov alebo úloh výskumu a vývoja

(1) Celoštátny informačný systém  sa používa pri navrhovaní a kontrole riešenia a plánovanej realizácie projektov alebo úloh výskumu a vývoja účelovo financovaných zo štátneho rozpočtu.

(2) Formuláre celoštátneho informačného systému s požadovanými údajmi vyplní riešiteľ (nositeľ) projektu alebo úlohy výskumu a vývoja a posudzuje príslušný ústredný orgán a akadémia, v kompetencii ktorého je zadanie riešenia.

(3) Budovanie a využívanie databázy údajov o projektoch alebo úlohách výskumu a vývoja koordinuje a zabezpečuje ministerstvo školstva.
§ 3

Použitie celoštátneho informačného systému  pre tvorbu databázy
 expertov vedy a techniky

(1) Celoštátny informačný systém sa používa pre tvorbu databázy expertov vedy a techniky, pôsobiacich ako vybraní profesijní odborníci pre prípravu, tvorbu a posudzovanie koncepčných materiálov, štátnych programov a štátnych objednávok vedy a techniky a pod.

(2) Expertov na začlenenie do databázy navrhujú ústredné orgány, akadémia, profesijné zväzy a združenia a organizácie a pracoviská výskumu a vývoja.

(3) Na základe súhlasu s podmienkami zverejňovania údajov o svojej osobe vyplní navrhovaný expert príslušné formuláre.

(4) K zaradeniu experta do databázy sa vyjadrí vecne príslušný ústredný orgán a akadémia.

(5) V prípade kladného vyjadrenia podľa ods. 4 zaradí gestor informačného systému experta do databázy.

§ 4

Použitie celoštátneho informačného systému  pre štatistické zisťovanie údajov o výskumno-vývojovom potenciáli Slovenskej republiky

(1) Celoštátny informačný systém sa používa pre štatistické zisťovanie doplňujúcich údajov o výskumno-vývojovom  potenciáli Slovenskej republiky, ktoré charakterizujú činnosť organizácií a pracovísk výskumu a vývoja v oblasti vedy a techniky, zaradené do Programu štátnych štatistických zisťovaní.)

 (2) Výkazy spracujú organizácie a pracoviská výskumu a vývoja a predkladajú na ministerstvo školstva.

(3) Ministerstvo školstva zabezpečuje spracovanie databázy doplňujúcich údajov prostredníctvom celoštátneho informačného systému.

§ 5

Správa celoštátneho informačného systému  a povinnosť jeho použitia

(1)	Gestorom celoštátneho informačného systému  je ministerstvo školstva.

(2)	Správa celoštátneho informačného systému  sa uskutočňuje na 3 úrovniach:
a)	na základnej úrovni organizáciou alebo pracoviskom výskumu a vývoja,
b)	na rezortnej úrovni príslušným ústredným orgánom a akadémiou,
c)	na centrálnej úrovni gestorom celoštátneho informačného systému.

(3) Technickým správcom celoštátneho informačného systému je ministerstvom školstva poverená organizácia, ktoré najmä
a)	spravuje a vyvíja aplikačné programové vybavenie celoštátneho informačného systému a poskytuje príslušné programové vybavenie organizáciám na nižšej úrovni, 
b)	zabezpečuje aktualizáciu vstupných formulárov a metodických pokynov na ich vyplnenie,
c)	zabezpečuje konzultačnú podporu pri spracovaní formulárov 
d)	vykonáva administráciu centrálnej databázy celoštátneho informačného systému,
e)	zabezpečuje zaškolenia užívateľov celoštátneho informačného systému,
f)	zabezpečuje bezpečnosť a ochranu dát v systéme.

(4) Gestor celoštátneho informačného systému zriaďuje Radu informačného systému ako poradný orgán, zložený z pracovníkov ústredných orgánov, akadémie a odbornej verejnosti. Rada navrhuje a posudzuje zmeny v informačnom systéme týkajúce sa najmä
a)	návrhov na rozšírenie databáz informačného systému,
b)	zmien vnútornej štruktúry vstupných a výstupných zostáv,
c)	štruktúry a rozsahu zverejňovaných údajov.

(5) Ministerstvo školstva vypracuje a zverejní prevádzkový poriadok informačného systému výskumno-vývojového potenciálu.

 (6) Povinnosť použitia celoštátneho informačného systému je ustanovená § 2 ods.1, § 3 ods.1 a § 4 ods.1.

(7) Obsah a štruktúru vstupných formulárov a výstupných zostáv informačného systému určuje gestor informačného systému.

(8) Vstupné formuláre, metodické a organizačné pokyny pre celoštátny informačný systém zverejňuje gestor celoštátneho informačného systému prostredníctvom informačného systému a elektronických médií.

§ 6

Prístup k informáciám z celoštátneho informačného systému

	(1) Ústredné orgány a akadémia majú bezprostredný prístup k údajom svojho rezortu, k údajom iných ústredných orgánov je prístup povolený so súhlasom ministerstva školstva. Ostatná verejnosť má prístup iba k vybraným údajom celoštátneho informačného systému nepodliehajúcim ochrane osobných a individuálnych údajov.

(2)	Zverejňovanie dát sa uskutočňuje v elektronickej alebo písomnej forme.

Záverečné ustanovenia

§ 7

(1) Tento vykonávací právny predpis je nadväzný na zákon o vede a technike v súlade s §13 a tvorí jeho prílohu.

(2)	Tento vykonávací právny predpis nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.

Návrh

VYHLÁŠKA

Ministerstva školstva Slovenskej republiky
zo dňa ...... rok ...
o príprave, výbere a kontrole plnenia úloh výskumu a vývoja

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky podľa § 12 ods.9 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č...../rok... Z.z. o vede a technike ustanovuje:

§ 1
Účel a platnosť 

(1) Postupy a zásady, ktoré umožňujú v praktickej činnosti aplikovať prípravu a kontrolu priebehu riešenia výskumných a vývojových prác a ktoré vytvárajú predpoklady pre splnenie stanovených cieľov, v súlade s normami a predpismi platnými v Slovenskej republike i zodpovedajúcimi medzinárodnými odporúčaniami.

(2) Jednotný prístup k formulácii cieľov výskumu a vývoja a zároveň prostriedkov na ich dosiahnutie pri rešpektovaní podmienok riešenia navrhovanej problematiky z hľadiska technického a ekonomického.

(3) Metodika uplatňuje komplexné riadenie a koordináciu úloh výskumu a vývoja pre rozvoj vedy a techniky. Sú to
a) štátne programy výskumu a vývoja,
b) štátne objednávky výskumu a vývoja,
c) interné úlohy výskumu a vývoja,
d) individuálne projekty výskumu a vývoja predkladané tuzemskou právnickou osobou alebo tuzemskou fyzickou osobou § 11 odsek 7 písm. b, bod 2 zákona o vede a technike,
e) štátna pomoc pre výskum a vývoj podľa osobitného predpisu5).

§ 2

Príprava a výber štátnych programov výskumu a vývoja

(1) Ministerstvo školstva Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo školstva”), ktoré plní funkciu "gestora všetkých štátnych programov”, pripravuje štátne programy v spolupráci s Radou štátneho programu výskumu a vývoja.

(2) Rada štátneho programu výskumu a vývoja (ďalej len “Rada štátneho programu”) je odborný poradný orgán ministerstva školstva pre koordinovanie rozpracovania príslušného programového smeru výskumu a vývoja na štátny program, prípravu vecnej orientácie a štruktúry príslušného štátneho programu, stanovenie jeho cieľov, finančných nákladov a času riešenia potrbného na zabezpečenie jeho splnenia a na kontrolu jeho plnenia. Rada štátneho programu sa vytvára pre príslušný štátny program výskumu a vývoja.

(3) Radu štátneho programu zostavuje ministerstvo školstva. Menovacie a odvolávacie dekréty jej členov podpisuje minister školstva Slovenskej republiky.

(4) Rada štátneho programu, ktorá pripravila štátny program, vykonáva aj funkciu priebežnej a záverečnej kontroly jeho plnenia.

(5) Rada štátneho programu má 13 až 15 členov. Je zložená zo zástupcov správcov rozpočtových kapitol, odborníkov z príslušných odborov výskumu a vývoja podľa sektorového členenia výskumu a vývoja a zástupcov odberateľskej sféry nasledovne:

a)	4 až 5 zástupcov správcov rozpočtových kapitol navrhujú vedúci ústredných orgánov, ktorí majú predmetnú problematiku v pôsobnosti alebo predseda Slovenskej akadémie vied (ďalej len “predseda akadémie”),
b)	2 až 3 odborníkov z príslušných odborov výskumu a vývoja sektora vysokých škôl navrhuje Rada vysokých škôl,
c)	2 až 3 odborníkov z príslušných odborov výskumu a vývoja navrhujú správcovia rozpočtových kapitol (vrátane akadémie), ktorí sú zriaďovateľmi rozpočtových a príspevkových organizácií výskumu a vývoja,
d)	2 až 3 odborníkov z príslušných odborov podnikateľského sektora výskumu a vývoja navrhuje Fórum vedeckých a výskumných pracovníkov Slovenska a Zväz priemyselných organizácií a pracovísk výskumu a vývoja,
e)	3 zástupcov odberateľskej sféry príslušného zamerania odboru výskumu a vývoja navrhuje Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky.

(6) Postup prípravy je nasledovný.

a)	Ministerstvo školstva v spolupráci s Radou štátneho programu vypracuje tému štátneho programu v súlade s programovými smermi koncepcie štátnej vednej a technickej politiky do Strednodobého výhľadu vecného a finančného zabezpečenia výskumu a vývoja.
b)	Určí odborného gestora štátneho programu, ktorým je ústredný orgán alebo predsedníctvo akadémie a ktorý odborne zastrešuje a koordinuje plnenie jeho cieľov a zodpovedá za ich dosiahnutie.
c)	Ministerstvo školstva s Radou štátneho programu v spolupráci s odborným gestorom štátneho programu zabezpečí vyšpecifikovanie podprogramov štátneho programu vrátane jeho finančného zabezpečenia a určí “garantov podprogramov”, ktorým je príslušný ústredný orgán alebo predsedníctvo akadémie a ktorí zodpovedajú za naplnenie vecných zámerov konkrétnymi úlohami výskumu a vývoja a za plnenie cieľov týchto jednotlivých podprogramov.
d)	Vypracovanú tému štátneho programu predkladá ministerstvo školstva na posúdenie do “Rady vlády Slovenskej republiky pre vedu a techniku” a následne do vlády Slovenskej republiky (ďalej len "vláda") na schválenie.
e)	Po schválení témy štátneho programu a jeho finančného zabezpečenia prostredníctvom štátneho rozpočtu na jej financovanie pre príslušný rozpočtový rok, garanti podprogramov zabezpečia naplnenie vecných zámerov podprogramov štátneho programu konkrétnymi úlohami výskumu a vývoja v súlade so zákonom) .
f)	Požiadavky  na zabezpečenie riešenia podprogramu prostredníctvom úlohy výskumu a vývoja zo štátneho rozpočtu zapracováva garant podprogramu v odvetvovej klasifikácii – veda a technika svojej rozpočtovej kapitoly.

(3) Téma štátneho programu ako aj podprogramu štátneho programu v procese prípravy musí obsahovať nasledujúce základné údaje.

a)	Názov  štátneho programu resp. podprogramu,
b)	cieľ a stručnú charakteristiku zamerania,
c)	dobu riešenia, začiatok a koniec riešenia,
d)	požadovaný finančný objem prostriedkov na riešenie - celkom, zo štátneho rozpočtu, sumárne ako aj v jednotlivých rokoch riešenia.

	(4) Odborný gestor štátneho programu zabezpečuje koordináciu a kontrolu jeho riešenia a zodpovedá za plnenie jeho cieľov a pravidelne do 31. 12. príslušného roku riešenia predkladá na ministerstvo školstva ročné správy o jeho plnení, z ktorých ministerstvo školstva vypracováva súhrnnú správu pre vládu.

§ 3

Príprava a výber štátnej objednávky výskumu a vývoja

(1) Štátna objednávka výskumu a vývoja (ďalej len "štátna objednávka") je úloha výskumu a vývoja, ktorá rieši konkrétne odvetvové zámery v oblasti vedy a techniky a je schvaľovaná vládou.

(2) Financovanie štátnej objednávky je zabezpečované prostredníctvom rozpočtových kapitol príslušných ústredných orgánov a akadémie (ďalej len “odborných garantov”).

(3) Postup prípravy je nasledovný.

a)	Odborní garanti na základe priorít svojich odvetvových politík, navrhujú námety tém štátnych objednávok s vyčíslením orientačných nárokov na finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu pre zabezpečenie ich riešenia do strednodobého výhľadu vedy a techniky.
b)	Zo schváleného strednodobého výhľadu vedy a techniky odborní garanti v spolupráci s vedeckou a technickou komunitou a odberateľmi výsledkov rozpracujú témy štátnych objednávok výskumu a vývoja do konkrétnych návrhov štátnych objednávok.
c)	Vypracované návrhy štátnych objednávok výskumu a vývoja predkladajú odborní garanti na ministerstvo školstva, ktoré ich sumárne spracúva za Slovenskú republiku pri príprave návrhu štátneho rozpočtu v odvetvovej klasifikácii – veda a technika na príslušný rozpočtový rok a predkladá ich na posúdenie Rade vlády Slovenskej republiky pre vedu a techniku.
d)	Na štátne objednávky výskumu a vývoja odsúhlasené vládou, odborní garanti sformulujú zadanie a podmienky pre verejné obstarávanie.
e)	Po schválení štátneho rozpočtu v odvetvovej klasifikácii – veda a technika na príslušný rozpočtový rok, odborní garanti v zmysle zákona1) zabezpečujú riešiteľa určenej štátnej objednávky.

(4) Odborný garant štátnej objednávky zabezpečuje financovanie, koordináciu a kontrolu jej riešenia. Za plnenie jej cieľov zodpovedá riešiteľ a realizátor, ktorý prostredníctvom zadávateľa pravidelne do 31. 12. príslušného roku riešenia predkladá na ministerstvo školstva ročné správy o jeho plnení, z ktorých ministerstvo školstva vypracováva súhrnnú správu o plnení štátnych objednávok za Slovenskú republiku pre vládu.

§ 4

Príprava podkladov návrhu úlohy výskumu a vývoja 

(1) V súlade s podprogramami štátnych programov, ktoré sú vyhlásené vo verejnej súťaži, navrhovateľ úlohy výskumu a vývoja predkladá návrh konkrétnej úlohy výskumu a vývoja na riešenie a financovanie.

(2) Spôsob a termín prípravy úloh výskumu a vývoja vyhlásia spoločne odborný garant t.j. zadávateľ z príslušného rezortu do ktorého riešenie projektu vecne smeruje a ústredný orgán s prierezovými kompetenciami v oblasti vedy a techniky v zmysle zákona 1), ) .  

(3) V procese prípravy musí byť návrh úlohy výskumu a vývoja na riešenie, spracovaný v zmysle § 2 a § 5 Vyhlášky Ministerstva školstva Slovenskej republiky o celoštátnom informačnom systéme výskumno-vývojového potenciálu Slovenskej republiky (ďalej len "informačného systému"). Súčasťou návrhu je rozbor ekonomického prínosu realizácie úlohy aplikovaného výskumu a experimentálneho vývoja a rozbor spoločenského prínosu úlohy základného výskumu.

(4) Návrh úlohy výskumu a vývoja musí byť vypracovaný na príslušných formulároch v tlačenej forme potvrdený podpisom štatutára a pečiatkou navrhovateľa v piatich zviazaných výtlačkoch  ako aj v elektronickej forme.

(5) V prípade úloh výskumu a vývoja charakteru “integrovaného projektu vedy a techniky” sa príprava vykonáva v zmysle osobitného právneho predpisu ). 

(6) Za prípravu podkladu úlohy výskumu a vývoja na výberové konanie zodpovedá navrhovateľ úlohy. V plnom rozsahu zodpovedá za správnosť údajov, informácií a ostatných podkladov, ktoré predkladá ako súčasť východiskového návrhu úlohy, v prípade potreby zabezpečuje účasť spoluriešiteľských a realizátorských organizácií na výberovom konaní. 

(7) Výberové konanie vedie komisia zostavená zo zástupcov zadávateľa z príslušného rezortu do ktorého riešenie návrhu úlohy výskumu a vývoja vecne smeruje, ústredného orgánu s prierezovýcmi kompetenciami v oblasti vedy a techniky orgánov štátnej správy, Ministerstva financií Slovenskej republiky a vybraných nezávislých odborníkov.

(8) Zástupcov ústredných orgánov navrhuje do komisie vedúci príslušného orgánu. Nezávislých odborníkov, po dohode so zadávateľom a  ústredným orgánom s prierezovými kompetenciami v oblasti vedy a techniky, menuje do komisie štatutárny zástupca toho rezortu do ktorého riešenie navrhovanej úlohy výskumu a vývoja vecne smeruje.

(9) Závery z výberového konania sú spracované písomne a potvrdené všetkými členmi komisie. Závery k jednotlivým návrhom úloh výskumu a vývoja sa do 21 dní zašlú navrhovateľom.

§ 5

Úvodná oponentúra úlohy výskumu a vývoja

(1) Úvodná oponentúra sa uskutočňuje v súlade so závermi výberového konania úlohy výskumu a vývoja. Závery výberového konania schválením a pridelením finančných prostriedkov sú podkladom pre vykonanie úvodnej oponentúry úlohy.

(2) Úvodnú oponentúru zvoláva zadávateľ úlohy prostredníctvom navrhovateľa úlohy výskumu a vývoja. Účastníci úvodného oponentského konania sú menovaní príslušným ústredným orgánom resp. predsedníctvom akadémie, z kapitoly ktorej sú zabezpečené finančné prostriedky na riešenie navrhovanej úlohy výskumu a vývoja.  

(3) Úvodná oponentúra v zmysle jej programu prebieha nasledovne.

a)	Vystúpenie zodpovedného riešiteľa, ktorý prednesie zámery, ciele a zabezpečenie úlohy výskumu a vývoja,
b)	vyjadrenie oponentov,
c)	stanoviská členov oponentskej rady,
d)	stanoviská odberateľa výsledkov, realizátora výsledkov riešenia,
e)	zdôvodnenie riešiteľa na pripomienky a odporúčania,
f)	diskusia,
g)	vyjadrenie oponentskej rady a celkové hodnotenie úlohy výskumu a vývoja.

(4) Závery úvodnej oponentúry úlohy výskumu a vývoja, ktoré odporúčajú, prípadne odporúčajú po úpravách takúto úlohu riešiť sú vstupným podkladom pre začatie financovania z úrovne zadávateľa, odberateľa a realizátora výslesledkov riešenia. Vzor spracovania záverov k úvodnej oponentúre úlohy výskumu a vývoja je uvedený v prílohe 1.

§ 6 

 Účastníci hodnotiaceho (oponentského) konania

(1) Oponentskú radu tvoria menovaní zástupcovia

a)	ústredného orgánu rezortu s prierezovou kompetenciou v oblasti vedy a techniky,
b)	ústredného orgánu, z ktorého rozpočtovej kapitoly sa úloha výskumu a vývoja financuje,
c)	združovateľa finančných prostriedkov na riešenie úlohy výskumu a vývoja,
d)	vedec, výskumný pracovník, technický pracovník v oblasti výskumu a vývoja, resp. iný odborník-špecialista, ktorý môže prispieť svojimi znalosťami k posúdeniu predmetu riešenia úlohy výskumu a vývoja a to ako zástupca delegovaný organizáciou, alebo ako nezávislý odborník a expert,
e)	organizácií, ktoré zabezpečujú realizáciu výsledkov výskumného a vývojového riešenia,
f)	ďalších ústredných orgánov a zástupcov bankovej sféry vždy v prípade ak realizátor zabezpečuje realizáciu formou úveru,
g)	iných organizácií, ktorých relevantné záujmy sa prelínajú s aktivitami na zabezpečenie úlohy výskumu a vývoja.

(2) Predsedom oponentskej rady je v zásade zástupca toho ústredného orgánu, z ktorého rozpočtovej kapitoly je úloha výskumu a vývoja financovaná. 

(3)  Oponentská rada je uznášania schopná ak sú jej členovia prítomní v nadpolovičnej väčšine na oponentskom konaní. 

(4) Povinnosťou členov oponentskej rady je osobne sa zúčastniť oponentúry, v písomnej forme predložiť hodnotiace stanovisko a aktívne sa podieľať pri hodnotení projektu. Pokiaľ člen oponentskej rady bol menovaný ako nezávislý expert, organizácia poverená organizovaním oponentského konania, môže s ním uzatvoriť dohodu o vypracovaní expertného posudku.

(5) Na zabezpečenie odbornej úrovne oponentského konania organizujúci orgán vymenuje oponenta úlohy výskumu a vývoja. Oponentom úlohy nemôže byť pracovník, ktorý je v pracovnom pomere s riešiteľskou organizáciou. V prípade potreby môže byť za oponenta menovaná aj organizácia, v tom prípade oponentský posudok prednesie poverený zástupca tejto organizácie.

(6) Počet oponentov vychádza zo zabezpečenia nasledovných požiadaviek.

a)	Náročnosť a zložitosť posudzovanej problematiky a to tak v teoretickej ako aj experimentálnej oblasti,
b)	posúdenie spoločenských dopadov riešenia, ekonomické aspekty realizácie výsledkov   riešenia,
c)	posúdenie postupu realizácie a uvádzania výsledkov riešenia do praxe.

(7) Spravidla sa menujú minimálne dvaja oponenti, ktorí  sú nezastupiteľní. Povinnosťou oponenta je vypracovať oponentský posudok, zaslať posudok organizácii, ktorá organizuje oponentské konanie v určenom termíne a predniesť tento posudok osobne na oponentskom konaní.

(8) Pokiaľ oponent k vypracovaniu oponentského posudku vyžaduje overenie stavu prác, riešiteľská organizácia je povinná túto skutočnosť zabezpečiť na vlastné náklady.

(9) Riešiteľská organizácia zabezpečuje vyplatenie odmien za vypracovanie oponentských posudkov v súlade s osobitnými predpismi. Riešiteľská organizácia uzavrie na vypracovanie oponentského posudku dohodu o vykonaní práce, v ktorej mimo neopomenuteľných náležitostí stanoví aj oblasť, na ktorú sa má oponent osobitne zamerať a tiež požiadavku o zachovaní mlčanlivosti o údajoch a informáciách, ktoré sa pri posudzovaní úlohy výskumu a vývoja dozvedel. 

§ 7

 Zmluvné zabezpečenie úlohy výskumu a vývoja

(1) Na základe potvrdenia schválenej úlohy výskumu a vývoja úvodnou oponentúrou a  po doložení schválenej dokumentácie sa pripravujú a uzatvárajú zmluvy o riešení úlohy výskumu a vývoja a združení finančných prostriedkov na jej riešenie v zmysle zákona 2) medzi zadávateľom, združovateľmi finančných prostriedkov, ktorí sa na financovaní úlohy podieľajú a nositeľom úlohy. 
632*1
(2) Finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky sa prideľujú na základe odporúčania výberovej komisie pre výber a schvaľovanie úloh výskumu a vývoja v zmysle zákona1) formou zmlúv medzi ústrednými orgánmi s nositeľmi úloh výskumu a vývoja. Čerpanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu je viazané na splnenie zmluvne dohodnutých podmienok a platných zákonov ), ) . 

(3) Zmluvu o riešení úlohy výskumu a vývoja uzatvára štatutárny zástupca nositeľa úlohy, združovateľa finančných prostriedkov s príslušným ústredným orgánom, do pôsobnosti ktorého nositeľ úlohy výskumu a vývoja patrí. V ostatných prípadoch sa zmluva uzatvára s príslušným ústredným orgánom, do konpetencie ktorého spadajú realizátorské organizácie, ktoré finančne podporia riešenie úlohy výskumu a vývoja.
(4) Za hospodárne a účelné vynakladanie prostriedkov štátneho rozpočtu na riešenie úlohy výskumu a vývoja zodpovedá štatutár nositeľa úlohy.

§ 8 

 Kontrola a hodnotenie postupu riešenia úlohy výskumu a vývoja

(1) Vlastné hodnotenie sleduje splnenie cieľov uvedených v úlohe výskumu a vývoja. Hlavné kritériá pre hodnotenie postupu riešenia sú nasledovné.

a)	Postup prác a metodika riešenia,
b)	zabezpečenie úlohy výskumu a vývoja po odbornej a personálnej stránke,
c)	využitie technického a prístrojového vybavenia, ktoré bolo zabezpečené z  prostriedkov poskytnutých na riešenie,
d)	dosiahnutie čiastkových alebo konečných cieľov úlohy výskumu a vývoja,
e)	vyhodnotenie výsledkov riešenia úlohy v porovnaní s vytýčenými cieľmi,
f)	vyhodnotenie splnenia celkových resp. aj čiastkových výsledkov riešenia z pohľadu ich využitia, ich spoločenských a ekonomických prínosov,
g)	vyhodnotenie použitia prostriedkov a požiadaviek na štátny rozpočet pre ďalšie obdobie riešenia,
h)	hodnotenie správ, publikácií, štúdií, prednášok a ďalších výstupov riešenia v zmysle dosiahnutých cieľov úlohy výskumu a vývoja ,
i)	predpoklady celkového termínového a vecného splnenia úlohy,
j)	zabezpečenie realizácie a upresňovanie marketingového prieskumu.

(2) Pre sledovanie a kontrolu cieľov, náplne a postupu riešenia ale najmä účelného a primeraného vynaloženia finančných prostriedkov na riešenie zadávateľ určuje “gestora úlohy”, ktorý úlohu koordinuje a metodicky riadi počas jeho celého životného cyklu t.j. od schválenia úlohy výskumu a vývoja až po ukončenie jej riešenia.

(3) Kontrola stavu riešenia a hodnotenia výsledkov riešenia úlohy výskumu a vývoja, priebežná kontrola postupu riešenia jej jednotlivých etáp, čiastkových výsledkov i nákladov na riešenie sa vykonáva formou
a)	kontrolného dňa, 
b)	priebežného oponentského konania.

(4) Riešiteľská organizácia je povinná minimálne dvakrát do roka a to k 30.6. a k 31.12. príslušného roka vykonať kontrolný deň zameraný len
a)	na preverenie hospodárnosti použitia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu po jednotlivých kalkulačných položkách,
b)	na preverenie hospodárnosti použitia finančných prostriedkov od jednotlivých združovateľov po jednotlivých kalkulačných položkách,
c)	na preverenie správnosti a opodstatnenosti vyhotovených faktúr za vykonané práce pri riešení úloh výskumu a vývoja 

(5) Kontrolný deň organizuje riešiteľ úlohy výskumu a vývoja za účasti spoluriešiteľov, združovateľa finančných prostriedkov a realizátorov výsledkov za účelom kontroly plnenia časového a vecného postupu prác na úlohe vrátane čerpania a použitia prostriedkov, podľa zmluvne dohodnutého harmonogramu, alebo mimoriadne v prípade potreby doriešenia nepredvídaných problémov súvisiacich s riešením úlohy. 

(6)  Z rokovania kontrolného dňa riešiteľ úlohy vyhotovuje podrobný zápis, ktorý spolu so závermi z tohto rokovania po podpísaní štatutárnym zástucom riešiteľa a združovateľa finančných prostriedkov, predkladá zadávateľovi úlohy výskumu a vývoja. Tento zápis je súčasťou dokumentácie vedenej zadávateľom k riešenej úlohe výskumu a vývoja. Závery kontrolného dňa sú potom dokladované ako súčasť správy priebežnej a záverečnej oponentúry úlohy výskumu a vývoja. V prípade rozporov sa závery z kontrolného dňa postupujú odboru kontroly ústredného orgánu, z kapitoly ktorého je zo štátneho rozpočtu úloha financovaná, na overenie.

(7) Riešiteľ úlohy výskumu a vývoja môže podľa potreby prizvať na kontrolný deň zástupcu zadávateľa a zástupcu ústredného orgánu štátnej správy s prierezovými kompetenciami v oblasti vedy a techniky.

(8) Priebežné oponentské konanie (ďalej len “priebežná oponentúra”) zvoláva zadávateľ úlohy výskumu a vývoja a organizačne zabezpečuje riešiteľ v priebehu riešenia úlohy minimálne však raz za obdobie riešenia a to spravidla  v polovici riešenia a ku koncu roka.

(9) Kontrolným orgánom priebežnej oponentúry je “oponentská rada”, ktorej členovia sú zástupcovia užívateľov zadávateľa, združovateľa finančných prostriedkov, realizátorov výsledkov, prípadne ďalších odborníkov v súlade s  § 6 tejto vyhlášky. Práca oponentskej rady sa riadi jednotnou metodikou.

(10) Priebežná oponentúra kontroluje dodržiavanie stanovených podmienok podľa uzatvorených zmlúv a operatívne upresňuje náplň a smerovanie riešenia podľa meniacich sa podmienok a potrieb praxe. V prípade splnenia podmienok podľa § 10 tohto právneho predpisu dáva podnet na zmenové konanie úlohy výskumu a vývoja.

(11) Predmetom priebežnej oponentúry je prerokovať správu riešiteľa, ktorá spravidla obsahuje
a)	popis doteraz vykonaných prác a dosiahnutých odborných výsledkov v porovnaní s plánovanými cieľmi, parametrami a záväzkami obsiahnutými v zmluve a zdôvodnenie prípadných odchýliek,
b)	hodnotenie stavu rozpracovanosti realizačných výstupov a ich parametrov, vrátane predpokladaných prínosov,
c)	vyhodnotenie čerpania prostriedkov na riešenie úlohy výskumu a vývoja ako celok a na jednotlivé čiastkové úlohy podľa zdrojov financovania v príslušnom roku, vrátane rozboru vynaložených nákladov na riešenie podľa dohodnutých kalkulačných položiek,
d)	stratégiu ďalšieho postupu riešenia a zabezpečenia realizácie, vrátane finančného zabezpečenia podľa zdrojov financovania.

(12) Pri každej úlohe výskumu a vývoja sa vykonáva podrobná kontrola hospodárnosti a efektívnosti čerpania finančných prostriedkov, ktorá je zameraná na účelnosť ich vynaloženia ako aj dodržania ich skladby. V prípade nedostatočnej vypovedacej schopnosti alebo neúplnosti predložených podkladov riešiteľ na požiadanie zadávateľa musí predložiť k nahliadnutiu účtovné doklady a doplňujúce informácie na preukázanie oprávnenosti čerpania rozpočtových prostriedkov. Vykonávať kontrolu sú oprávnení zástupcovia zadávateľa, združovateľa finančných prostriedkov, užívateľa a realizátora výsledkov riešenia úlohy výskumu a vývoja. 

(13) Vyhodnotenie postupu riešenia vykonáva oponentská rada na základe vykonanej kontroly a vypracovaných správ ako sú súhrnne správy a odborné správy o riešení úlohy výskumu a vývoja. Pokiaľ odporúča zo závažných dôvodov zníženie požadovaných prostriedkov pre ďalší rok riešenia, potom sa musia v úlohe upraviť konkrétne položky. Ak priebežná oponentúra posúdi správu o riešení za neuspokojivú, má právo vyžiadať si od riešiteľa ďalšie informácie, prípadne vykonať kontrolu priamo na pracovisku riešiteľa resp. spoluriešiteľa.

(14) Závery priebežnej oponentúry sa spracúvajú do protokolu. Ak sa preukáže, že v riešení projektu sú závažné nedostatky, zadávateľ má právo zrušiť úlohu. Z rovnakých dôvodov, na základe čiastkových správ, môže byť pozastavené financovanie riešenia úlohy výskumu a vývoja až do odstránenia nedostatkov. Pri zrušení úlohy výskumu a vývoja je riešiteľ povinný vypracovať do 30 dní záverečnú správu o riešení tejto úlohy a v zmysle platnej zmluvy vrátiť finančné prostriedky do štátneho rozpočtu a združovateľom.Vzor spracovania zápisu a záverov priebežneho oponentského konania úlohy výskumu a vývoja je uvedený v Prílohe 2.
 
(15) Okrem uvedených spôsobov kontrol majú orgány zadávateľa, združovateľa finančných prostriedkov, realizátora a užívateľa výsledkov riešenia právo vykonávať námatkové kontroly kedykoľvek v priebehu riešenia úlohy výskumu a vývoja i po jeho ukončení.

§ 9 

 Zmeny cieľov riešenia úlohy výskumu a vývoja

(1)	Nositeľ úlohy výskumu a vývoja a zadávateľ úlohy vždy po vzájomnej dohode môže požiadať o zmenu oproti pôvodnému návrhu úlohy výskumu a vývoja v priebehu riešenia v prípadoch, ak 
a)	riešenie predmetnej úlohy výskumu a vývoja nie je v súlade s vytýčenými schválenými cieľmi a nie je reálny predpoklad, že riešiteľ vzniknuté disproporcie v budúcom období odstráni,
b)	sa zmení hospodársko-technická situácia a odberateľ výsledkov vyžaduje zmeniť vecnú náplň, alebo časový harmonogram riešenia,
c)	je nedostatok kapacít, zmena vedúceho riešiteľa, porušenie legislatívnych pravidiel,
d)	sú zmeny vo finančnom zabezpečení riešenia.

(2) Požadované zmeny musia byť riadne zdôvodnené samotným riešiteľom a zároveň každá požadovaná zmena schválená vedením pracoviska. Pokiaľ zadávateľ úlohy výskumu a vývoja požadované zmeny schváli, vyrozumie o tom riešiteľa. 

(3) Každú žiadosť o zmenu v úlohe výskumu a vývoja predkladá riešiteľ čo najskôr zadávateľovi po vzniku jej príčiny. Zadávateľ o svojom rozhodnutí vyrozumie riešiteľa písomne. Predmetné schválené zmeny v úlohe výskumu a vývoja musia byť neodkladne zaslané na evidenciu do “Celoštátneho informačného systému - projektov a úloh výskumu a vývoja" a to potvrdené štatutárom na predpísanom tlačive ako aj v elektronickej forme ( CD nosič, disketa ). 

(4) Postup zmenového konania je  nasledovný:

a)	Zistené rozdiely riešenia, resp. zmenené potreby spoločenskej praxe sú najskôr prerokované v odborných skupinách riešiteľa s realizátorom a zadávateľom. Závery z tohto rokovania sú predložené zadávateľovi úlohy výskumu a vývoja,
b)	zadávateľ alebo ním poverený nositeľ úlohy zvolá kontrolný deň, alebo priebežnú oponentúru na prerokovanie predmetnej zmeny riešenia úlohy,
c)	na základe záverov a odporúčaní kontrolného dňa alebo priebežnej oponentúry, zadávateľ úlohy po schválení príslušnými orgánmi zadávateľa a spolufinancujúcich organizácií, ktoré úlohu zadali, navrhnú schváliť zmenu predmetnej úlohy výskumu a vývoja,
d)	v prípade finančnej a termínovej zmeny je nutné zabezpečiť ich prerokovanie s ministerstvom financií, ktoré dáva súhlas na vykonanie uvedených zmien,
e)	na základe schválených zmien sa prepracuje príslušná dokumentácia úlohy výskumu a vývoja, kde sa schválené zmeny následne musia premietnuť vo vyplnených formulároch úlohy, prepracujú sa zmluvy zabezpečujúce riešenie, financovanie a realizáciu resp. sa k existujúcim zmluvám vypracujú dodatky,
f)	kompletná prepracovaná dokumentácia, príslušné zmluvy a dodatky zmlúv sú predložené zadávateľovi, spolufinancujúcej organizácii a do “Celoštátneho informačného systému” - projektov a úloh výskumu a vývoja. 

(5) Za zabezpečenie úprav príslušnej dokumentácie a zmlúv resp. dodatkov zmlúv, ako aj za predloženie upravenej verzie úlohy výskumu a vývoja zodpovedá riešiteľ. 

§ 10

Patentové a licenčné nároky

(1) Pri riešení úlohy výskumu a vývoja, v ktorom sa budú využívať poznatky z udelených patentov, alebo iných chránených priemyslových práv, alebo naopak, ak bude výsledkom riešenia úlohy patentová prihláška, alebo návrh na zápis ináč chránených priemyslových práv, musia sa právne vzťahy riadiť v zmysle právnych predpisov ) . 

 	(2) Pokiaľ bude riešiteľ pri riešení úlohy výskumu a vývoja využívať patent, alebo inak chránené priemyselné právo, môže poplatky za ich užívanie nárokovať a zahrnúť do požadovaných finančných prostriedkov na riešenie úlohy. V prípade, keď je sám autorom patentu, ktorý bude pri riešení úlohy využívať, alebo ďalej rozvíjať, môžu byť súčasťou finančných prostriedkov na riešenie úlohy výskumu a vývoja aj poplatky za udržovanie platnosti patentov a ďalších druhov priemyselných práv.

§ 11

Ukončenie riešenia úlohy výskumu a vývoja

(1) Pre ukončenie riešenia úlohy výskumu a vývoja riešiteľ vypracuje tzv. “Harmonogram pre záverečné hodnotenie” v ktorom je spracované celé organizačné zabezpečenie pre posúdenie dosiahnutých výsledkov a postup ukončenia riešenia predmetnej úlohy.

 (2) Dosiahnuté výsledky riešenia musia byť spracované do záverečnej správy z riešenia predmetnej úlohy výskumu a vývoja. Prílohou tejto záverečnej správy sú jednotlivé “odborné, vedecké správy, technologické postupy, software, funkčné vzory, prototypy a pod.”, definované ako výstupy z riešenia podľa prílohy uzatvorenej zmluvy na riešenie.

(3) Postup ukončenia úlohy výskumu a vývoja je nasledovný.

a)	Spracovanie výstupov z riešenia t.j. jednotlivé správy, vedecké štúdie, technické podklady, technologické postupy, funkčné vzory, prototypy a pod., na základe definovaných výstupov z riešenia, podľa vecnej a termínovej náplne úlohy v zmysle uzatvorenej zmluvy pre daný rok a za celé obdobie riešenia.
b)	Výsledok o splnení cieľov-výstupov, formou odovzdania a prevzatia výsledkov (aj čiastkových) je nutné prerokovať s odberateľmi resp. realizátormi výsledkov a uviesť v “Záveroch” z rokovania potvrdené podpismi ich štatutárnych zástupcov.
c)	Spracovanie “Súhrnnej záverečnej správy” za celé obdobie riešenia. Správa musí byť vypracovaná podľa predpísanej osnovy, ktorá je prílohou “Harmonogramu pre záverečné hodnotenie”.
d)	Vysporiadanie riešiteľa so štátnym rozpočtom u všetkého majetku nadobudnutého riešením predmetnej úlohy výskumu a vývoja a určenie spôsobu nakladania s výsledkami riešenia v zmysle platných predpisov. 
e)	Odovzdanie kompletných výsledkov z riešenia v zmysle zmluvy - zadávateľovi, odberateľom výsledkov a realizátorom - zabezpečuje riešiteľ. 
   
§ 12

Príprava a rozsah podkladov

(1) Odborné podklady spracuje riešiteľ do súhrnnej záverečnej správy spolu s nevyhnutnými prílohami a predloží ich obstarávateľovi ako aj organizácii, ktorá zvoláva oponentské konanie. Spolu so správou sa prerokuje aj návrh na zloženie oponentskej rady a návrh na oponentov.

(2) Podkladovú správu na oponentúru musia obdržať členovia oponentnej rady najneskôr 10 dní pred konaním oponentúry a oponenti najneskôr 21 dní pred konaním oponentúry. Rozsah podkladov je závislý od účelu oponentúry a stavu rozpracovania riešenia, alebo realizácie výsledkov riešenia.

(3) Správy sa po oponentúre archivujú minimálne 3 roky od ukončenia riešenia na riešiteľskom pracovisku, ústrednom orgáne, ktorý financuje úlohu výskumu a vývoja ako aj na ústrednom orgáne s prierezovými kompetenciami v oblasti vedy a techniky. Členovia oponentskej rady a oponenti predloženú správu a dokumentáciu odovzdajú riešiteľskému pracovisku po oponentúre. Prizvaným sa správy neposkytujú, pokiaľ neboli požiadaní o vypracovanie stanoviska.

(4) Súhrnná správa, ako aj jednotlivé odborné správy, ktoré sú súčasťou riešenia musia byť vypracované v textovom editore Word 6/7 prípadne vyššej verzie. Osnova na vypracovanie súhrnnej správy je v Prílohe č.3. Vzhľad stránky je ohraničený 2,5 cm (zhora, zdola, sprava, zľava), riadkovanie jednoduché. Číslovanie strán - v pravom dolnom okraji. Titulná strana a druhá strana správy so zásadami pre vyplnenie je uvedená v Prílohe 4a, 4b a 4c.

§ 13 

Zhodnotenie a preberanie výsledkov riešenia ukončených
 úloh rozvoja vedy a techniky

(1) Pre záverečné posúdenie a zhodnotenie výsledkov riešenia úlohy výskumu a vývoja sa musí vykonať “Záverečná oponentúra”, ktorá posudzuje výsledky za celé obdobie riešenia, finančné vysporiadanie, oponentnou radou zloženou zo zástupcov zadávateľa, odberateľa, realizátora výsledkov, združovateľa finančných prostriedkov príp. ďalších odborníkov  v zmysle § 7 tohto právneho predpisu. Závery oponentúry sú súčasťou “Dokumentácie záverečného hodnotenia úlohy výskumu a vývoja”.

(2) Preberanie výsledkov riešenia ukončených úloh výskumu a vývoja sa realizuje odovzdaním dokončenej úlohy zadávateľovi na preberacom konaní, záverečnej oponentúre, za účasti ústredného orgánu, realizátora a užívateľa výsledkov riešenia a ďalších zainteresovaných strán.

(3)  Zadávateľ potvrdzuje prevzatím výsledkov riešenia, ktoré vykoná spôsobom definovaným v príslušných článkoch zmluvy, že toto zodpovedá schválenému zadaniu úlohy výskumu a vývoja ako aj požiadavkám určeným v zmluve.

(4) Riadnym odovzdaním výsledku riešenia úlohy výskumu a vývoja prechádzajú práva na zadávateľa úlohy.

(5) Zadávateľ udeľuje riešiteľovi súhlas na ďalšie využitie výsledkov riešenia úlohy výskumu a vývoja, prípadne s ich ďalším nakladaním.

(6)  Ak bolo pri riešení úlohy výskumu a vývoja uplatnené podielové financovanie, práva z výsledku riešenia prechádzajú na spolufinancujúce subjekty v rozsahu podľa zmluvy o riešení a financovaní.  

(7) Odovzdaná dokumentácia musí obsahovať.

a)	Všetky výstupy z riešenia ako sú záverečná súhrnná správa, štúdie, odborné správy, technologické postupy, v prípade hmotného výstupu - dokumentáciu k funkčným vzorom, funkčné vzory, prototypy a pod. 
b)	Dokumentáciu  zo  záverečného  hodnotenia úlohy ktorá obsahuje - Závery z oponentského konania, stanoviská, oponentské posudky a  závery z prerokovania s odberateľmi výsledkov, realizátormi, návrh na vysporiadanie všetkého majetku nadobudnutého riešením projektu.

§ 14 

Sledovanie a vyhodnotenie prínosov výsledkov úloh výskumu a vývoja 
v podmienkach realizácie 

(1) Spoločenské a ekonomické prínosy výsledkov riešenia úlohy výskumu a vývoja sa hodnotia v troch úrovniach podkladových materiálov, ktoré sú k dispozícii alebo ich je potrebné zmluvne zabezpečiť. Sú to.

a)	Záverečná súhrnná správa úlohy výskumu a vývoja, ktorá je k dispozícii po ukončení riešenia úlohy.
b)	Realizačné výstupy, ktoré po formálnej stránke sú už v realizácii a prínosy z nich je potrebné získať a spracovať.
c)	Technicko-ekonomické ukazovatele úlohy ako celku, stanovia sa na základe prínosov jednotlivých realizačných výstupov.

(2) Ekonomické a spoločenské prínosy výstupov úloh výskumu a vývoja sa vyhodnocujú podľa “Pokynov pre výpočet a hodnotenie základných druhov ekonomických prínosov výstupov úloh výskumu a vývoja” v zmysle Vyhlášky Ministerstva školstva Slovenskej republiky o celoštátnom informačnom systéme výskumno-vývojového potenciálu Slovenskej republiky.
(3) Pre hodnotenie prínosov za všetky realizačné výstupy sa spracúvajú ukazovatele úlohy a to
a)	v každom roku sledovania,
b)	po skončení 3-ročného sledovania a hodnotenia realizačného výstupu,
c)	v obidvoch prípadoch sa prepočet robí na celkovú predpokladanú dobu realizácie.

(4) Ekonomické prínosy a rozbor ekonomického prínosu realizácie úlohy aplikovaného výskumu a experimentálneho vývoja vyčísluje riešiteľ úlohy výskumu a vývoja a verifikuje realizátor výsledkov riešenia k výberovému konaniu. Pre úlohy základného výskumu sa uvádza rozbor spoločenského prínosu úlohy výskumu a vývoja, ktorý spracuje riešiteľ úlohy k výberovému konaniu.

(5) Sledovanie a vyhodnotenie ekonomických a spoloenských prínosov výsledkov riešenia úlohy výskumu a vývoja v podmienkach realizácie sa vykonáva najmenej po dobu 3 rokov.

§ 15

Záverečné ustanovenia

(1) Tento vykonávací všeobecne záväzný právny predpis je nadväzný na Zákon č. ....../2000 o vede a technike v súlade s § 12 zákona a tvorí jeho prílohu.

(2) Tento vykonávací všeobecne záväzný právny predpis nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.

	(3) Úlohy výskumu a vývoja riešené pred nadobudnutím účinnosti tohto predpisu sa riadia podľa doteraz platných právnych predpisov.

Návrh

VYHLÁŠKA

Ministerstva školstva Slovenskej republiky
zo dňa ...... rok ...
o systéme periodického hodnotenia, akreditácie a certifikácie 
organizácií a pracovísk výskumu a vývoja

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky podľa § 16 ods.4 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č...../rok ... Z.z. o vede a technike ustanovuje :

Základné ustanovenia

§ 1

(1) Podľa § 14, 15, 16 a 17 zákona o vede a technike sa zavádza periodické hodnotenie,, akreditácia a certifikácia organizácií a pracovísk výskumu a vývoja za účelom potvrdenia ich spôsobilosti vykonávať výskumné a vývojové činnosti na požadovanej kvalitatívnej a tvorivej úrovni na základe nezávislého odborného posúdenia.

(2) Účelom vykonávacieho právneho predpisu je určiť aplikáciu a spôsob periodického hodnotenia, akreditácie a certifikácie organizácií a pracovísk výskumu a vývoja a spôsob potvrdenia uskutočnenia a výsledkov periodického hodnotenia, akreditácie a certifikácie.

§ 2

Aplikácia, spôsob a potvrdenie periodického hodnotenia
organizácií a pracovísk výskumu a vývoja

(1) Periodické hodnotenie organizácií a pracovísk výskumu sa aplikuje na hodnotenie tých organizácií a pracovísk výskumu a vývoja, zriaďovateľom ktorých je ústredný orgán štátnej správy Slovenskej republiky (ďalej len “ústredný orgán”) a Slovenská akadémia vied (ďalej len “akadémia”) alebo činnosť ktorých vecne spadá do ich  pôsobnosti. 

§ 3

Spôsob a princípy periodického hodnotenia organizácií a pracovísk výskumu a vývoja

 (1) Spôsob periodického hodnotenia sa vykonáva jednotnou metodikou  prostredníctvom jednotného systému periodického hodnotenia organizácií a pracovísk výskumu a vývoja.

	(2) Jednotný systém periodického hodnotenia organizácií a pracovísk výskumu a vývoja je založený na nasledujúcich princípoch:
	
a)	Pre hodnotenie sa použije súbor ukazovateľov obsiahnutých vo Výkaze - Periodické hodnotenie organizácií a pracovísk výskumu a vývoja (príloha č.1). Vysvetlivky k vyplneniu formulára sú obsiahnuté v prílohe č.2.
b)	Zo súboru kritérií hodnotenia sa aplikujú tie kritériá, ktoré zodpovedajú charakteru výskumnej a vývojovej činnosti hodnotenej organizácie alebo pracoviska výskumu a vývoja.

c)	Plnenie jednotlivých ukazovateľov je vyjadrené kvantifikovaným bodovým údajom. K tomu slúži navrhnuté  Bodové hodnotenie ukazovateľov vo Výkaze – Periodické hodnotenie organizácií a pracovísk výskumu a vývoja (príloha č. 3).
d)	Bodové hodnotenie jednotlivých ukazovateľov určuje relatívnu závažnosť - význam príslušného ukazovateľa pri hodnotení spôsobilosti organizácie alebo pracoviska na riešenie problémov výskumu a vývoja a na dosahovanie tvorivých a ekonomicky výhodných výsledkov výskumnej a vývojovej činnosti v hodnotenom období. 
e)	Väčší počet bodov vyjadruje lepšie hodnotenie.
f)	Bodové hodnoty jednotlivých ukazovateľov, ale najmä absolútne a relatívne bodové hodnoty sú pri opakovaných periodických hodnoteniach vzájomne porovnateľné a poukazujú na tendencie rozvoja organizácie.
 Okrem ukazovateľov, uvedených vo výkaze, možno pri hodnotení organizácie použiť aj doplňujúce ukazovatele s primeraným bodovým hodnotením, napr. citácie, medzinárodné odborné kontakty, prípadne brať do úvahy špecifické, individuálne danosti určitej organizácie výskumu a vývoja. 
g)	Úroveň laboratórneho vybavenia je zásadnou podmienkou spôsobilosti organizácie vykonávať výskumnú a vývojovú činnosť na požadovanej úrovni a preto sa má táto skutočnosť individuálne posúdiť. Vzhľadom na zásadné rozdiely v charaktere i cene potrebného laboratórneho vybavenia jednotlivých organizácií, nie je navrhnuté bodové hodnotenie úrovne laboratórneho vybavenia.
h)	Bodové hodnotenie ukazovateľov je zoskupené do 4 základných skupín charakterizujúcich organizáciu po stránke:
1)	kvalifikačnej štruktúry pracovníkov, zvyšovania ich kvalifikácie a vykonávania pedagogických činností popri výskumných a vývojových činnostiach,
2)	výsledkov výskumu a vývoja z hľadiska rôznych foriem výstupov,
3)	ekonomických  a spoločenských prínosov realizácie výsledkov výskumu a vývoja v praxi,
4)	výdavkov na výskum a vývoj.
i)	Bodové hodnotenie v uvedených 4 základných skupinách sú zosumarizované a vyjadrené v pomerných hodnotách na 1 pracovníka organizácie a vo vzťahu k objemom výdavkov na výskum a vývoj aj v pomerných hodnotách na 1 bod bodového hodnotenia. Bodové hodnotenie v 4 základných skupinách sa navzájom nesčítavajú a majú sa porovnávať v aktuálnych skupinách ukazovateľov špecificky podľa charakteru zamerania a činnosti hodnotenej organizácie.
k) Pri hodnotení organizácie sú smerodajné najmä pomerné hodnoty  uvedené v oddieli 5 výkazu, porovnateľné s pomernými hodnotami predchádzajúcich hodnotení.

§ 4

Postup pri periodickom hodnotení organizácií a pracovísk výskumu a vývoja

(1) Príslušný ústredný orgán, akadémia, prípadne iný zriaďovateľ organizácie určí termín periodického hodnotenia a vyzve organizáciu pripraviť Výkaz – Periodické hodnotenie organizácií a pracovísk výskumu a vývoja.

(2) Periodické hodnotenie vykoná ústredným orgánom a akadémiou ustanovená rezortná akreditačná komisia, ktorá získala oprávnenie na túto činnosť rozhodnutím akreditačnej komisie výskumu a vývoja. Funkciu akreditačnej komisie sektora vysokých škôl bude plniť akreditačná komisia.

(3)	Akreditačná komisia výskumu a vývoja v zložení 

a)	predseda – štatutárny zástupca hodnotiteľa,
b)	tajomník - pracovník útvaru vedy a techniky hodnotiteľa,
c)	členovia - odborní experti z iných ústredných orgánov a akadémie, odborní experti z vybraných organizácií a pracovísk výskumu  a vývoja a realizátorov a zástupca sekcie vedy a techniky Ministerstva školstva Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo školstva”), 
zaručuje nezávislé posúdenie spôsobilosti organizácie vykonávať výskumné a vývojové činnosti na požadovanej kvalitatívnej úrovni.

	(4) Vyplnený výkaz s prílohami (napr. ročná správa o činnosti a hospodárení organizácie, prehľad riešených projektov výskumu a vývoja) dostanú členovia akreditačnej komisie výskumu a vývoja k preštudovaniu v predstihu.

(5) O vykonaní a záveroch periodického hodnotenia vydá ministerstvo školstva písomné Osvedčenie o vykonaní periodického hodnotenia (príloha č.4), v ktorom sú uvedené závery o výsledkoch periodického hodnotenia organizácií a pracovísk výskumu a vývoja. Vysvetlivky k vyplneniu tohto formulára sú v prílohe č.5.

(6) Periodicita hodnotenia je 1 až 5 rokov, pričom sa hodnotia ukazovatele za dané uplynulé hodnotené obdobie 5 rokov, so súčasným hodnotením vecného zamerania organizácie na nasledujúce obdobie.

Aplikácia, spôsob a potvrdenie, akreditácie a certifikácie
organizácií a pracovísk výskumu a vývoja

§ 5

Aplikácia, spôsob a potvrdenie akreditácie laboratórií výskumu a vývoja

(1) Spôsob akreditácie je určený príslušnými metodickými smernicami akreditácie laboratórií výskumu a vývoja vydanými akreditačnou službou, ktoré zohľadňujú požiadavky medzinárodných noriem ISO/IEC 17025 a špecifické požiadavky na výskumné a vývojové činnosti v rámci laboratórnej praxe. Akreditácia je aplikovateľná pre všetky druhy laboratórií výskumu a vývoja , ktoré spĺňajú príslušné požiadavky na preukázanie svojej spôsobilosti.

(2) Spôsobilosť laboratória výskumu a vývoja na meranie a skúšanie vyššej úrovne potvrdí akreditačná služba vydaním osvedčenia o akreditácii po pozitívnom vyjadrení posudzovacej skupiny o splnení príslušných požiadaviek.

(3) Špecifické požiadavky na výskumné a vývojové činnosti, splnenie ktorých sa posudzuje pri akreditácii laboratórií výskumu a vývoja, sú zapracované do príslušných metodických smerníc akreditácie, dostupných pre žiadateľa o akreditáciu v  akreditačnej službe.

§ 6

Aplikácia a spôsob udelenia certifikátu organizáciám a pracoviskám výskumu a vývoja

(1) Spôsob udelenia certifikátu je určený príslušnými metodickými smernicami posudzovania vedeckých služieb a systémov kvality, vydanými akreditačnou službou, ktoré zohľadňujú požiadavky príslušných medzinárodných noriem STN EN ISO radu 9000 a špecifické požiadavky na výskumné a vývojové činnosti pri poskytovaní vedeckých služieb v rámci zavedenia systému kvality v organizáciách a pracoviskách výskumu a vývoja. Udeľovanie certifikátov je aplikovateľné pre všetky druhy organizácií a pracovísk výskumu a vývoja, ktoré môžu preukázať, že vykonávajú a riadia svoje činnosti v zhode s príslušnými požiadavkami uvedených noriem a metodických smerníc.

 (2) Špecifické požiadavky na výskumné a vývojové činnosti, splnenie ktorých sa posudzuje pri procese udelenia certifikátu organizácií a pracovísk výskumu a vývoja, sú zapracované do príslušných metodických smerníc certifikácie, dostupných pre žiadateľa o udelenie certifikátu v  akreditačnej službe.

§ 7

Povinnosť preukázania spôsobilosti organizácií a pracovísk výskumu a vývoja
 vykonávať výskumné a vývojové činnosti.

(1) Organizácie a pracoviská výskumu a vývoja preukazujú svoju spôsobilosť vykonávať výskumné a vývojové činnosti na požadovanej kvalitatívnej a tvorivej úrovni pri podávaní a výbere projektov výskumu a vývoja financovaných účelovo zo štátneho rozpočtu a to v prípade projektov
a)	štátnych programov výskumu a vývoja,
b)	štátnych objednávok výskumu a vývoja,
c)	štúdie a expertízy z oblasti vedy a techniky,
d)	projektov výskumu a vývoja v rámci programov výskumu a vývoja verejne vyhlasovaných agentúrou,
e)	individuálnych projektov výskumu a vývoja predkladaných tuzemskou právnickou osobou alebo tuzemskou fyzickou osobou,
f)	projektov výskumu a vývoja v rámci medzinárodných dohôd o vedecko-technickej spolupráci Slovenskej republiky.

(2) Organizácie a pracoviská výskumu a vývoja preukazujú svoju spôsobilosť podľa ods.1 príslušným potvrdením o vykonaní periodického hodnotenia alebo akreditácie alebo o udelení certifikátu,
a)	osvedčením o vykonaní periodického hodnotenia podľa § 4 ods.5,
b)	osvedčením o akreditácii podľa § 5 ods. 2,
c)	osvedčením o udelení certifikátu podľa § 6 ods. 1 a 2.

(3) Organizácie a pracoviská výskumu a vývoja predkladajú osvedčenie o vykonaní periodického hodnotenia, osvedčenie o akreditácii alebo osvedčenie o udelení certifikátu orgánu, ktorý zabezpečuje výberové konanie projektov. Je povinnosťou tohto orgánu prihliadať pri výberovom konaní projektov uvedených v ods.1 na príslušné preukázanie spôsobilosti organizácie a pracoviska výskumu a vývoja vykonávať výskumné a vývojové činnosti spojené s riešením a realizáciou projektu na požadovanej kvalitatívnej a tvorivej úrovni.	

Záverečné ustanovenia

§ 8

(1) Tento vykonávací právny predpis je nadväzný na zákon o vede a technike v súlade s § 16 ods.4 zákona a tvorí jeho prílohu.

(2)	Tento vykonávací právny predpis nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.

Návrh

VYHLÁŠKA

Ministerstva školstva Slovenskej republiky
zo dňa ……  rok …
o klasifikácii odborov výskumu  vývoja a číselník odborov

	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky podľa § 3 ods. 3 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č…./rok… Z.z. o vede a technike ustanovuje:

§ 1

Odbory výskumu a vývoja

	Výskum a vývoj sa uskutočňuje v nasledujúcich skupinách odborov výskumu a vývoja 

a)	PRÍRODNÉ VEDY  

1.	Matematika a informatika
(matematika a ostatné príbuzné odbory, informatika a ostatné príbuzné odbory /iba vývoj softwaru,  vývoj hardwaru patrí do technických odborov/)

2.	Fyzikálne vedy 
(astronómia a vedy o vesmíre, fyzika a ostatné príbuzné odbory)

3.	Chemické vedy 
     (chémia a ostatné príbuzné odbory)

4.	Vedy o Zemi a environmentálne vedy 
(geológia, geografia /vrátane geofyziky a fyzikálnej geografie/, mineralógia a ostatné vedy o Zemi, meteorológia a ostatné vedy o zemskej atmosfére vrátane výskumu podnebia, oceánografia, vulkanológia, paleoekológia a ostatné príbuzné odbory)

5.	Biologické vedy 
(biológia, botanika, bakteriológia, mikrobiológia, zoológia, entomológia, genetika, biochémia, biofyzika, ostatné príbuzné vedy, s vylúčením klinických a veterinárnych vied)

b)	INŽINIERSTVO A TECHNOLÓGIE

1. Stavebníctvo 
(architektúra, pozemné staviteľstvo, stavebné inžinierstvo, urbanistika  a ostatné príbuzné odbory)

2. Elektrotechnika a elektronika  
(elektrotechnika, elektronika, komunikačné systémy /oznamovacia technika a systémy/, výpočtová technika /iba hardware/, informačné technológie a ostatné príbuzné odbory)

3. Ostatné technické vedy 
(chemické, letecké a kozmické inžinierstvo, strojárstvo, hutníctvo a materiálové inžinierstvo a ich špecializované pododbory; lesné produkty, aplikované vedy ako geodézia, priemyselná chémia a pod., veda a technológia potravinárskej výroby, špecializované technológie interdisciplinárnych oblastí napr. analýza systémov, metalurgia, banská ťažba, textilná technológia a ostatné príbuzné odbory)
c)	LEKÁRSKE VEDY

1. Základná medicína 
(anatómia, cytológia, fyziológia, genetika, farmácia, farmakológia, toxikológia, imunológia a imunohematológia, klinická chémia, klinická mikrobiológia, patológia)

2. Klinická medicína 
(anestéziológia, pediatria, pôrodníctvo a gynekológia, interná medicína, chirurgia, zubné lekárstvo, neurológia, psychiatria, rádiológia, terapia, otorinolaryngológia, oftalmológia)

3. Vedy o zdraví 
(zdravotnícke služby obyvateľstvu, sociálne lekárstvo, hygiena, ošetrovateľstvo, epidemiológia)

d)	PDOHOSPODÁRSKE VEDY

1. Poľnohospodárstvo, lesníctvo, rybolov a príbuzné vedy 
(agronómia, chov zvierat, rybárstvo, lesníctvo, záhradníctvo, ostatné príbuzné odbory)

2. Veterinárna medicína

e)	SPOLOČENSKÉ VEDY

1.	Psychológia

2. Ekonómia

3. Pedagogické vedy 
(pedagogika, vzdelávanie a výchova a ostatné príbuzné odbory)

4. Ostatné spoločenské vedy 
(antropológia /sociálna a kultúrna/, etnológia, demografia /humánna, ekonomická a sociálna/, urbanistika, manažment, právo, jazykoveda, politológia, sociológia, organizácia a metódy, sociálne vedy, metodologické a historické výskumné a vývojové činnosti vzťahujúce sa k odborom tejto skupiny. Fyzikálna antropológia, fyzikálna geografia a psychofyziológia patria do prírodných vied.)

f)	HUMANITNÉ VEDY

1. História 
(história, prehistória a história spolu s podpornými disciplínami histórie ako sú archeológia, numizmatika, paleografia, genealógia a pod.)

2. Jazyky a literatúra 
(antické a moderné jazyky a literatúra)

3. Ostatné humanitné vedy 
(filozofia, história vedy a techniky, umenie, dejiny umenia, kritika umenia, maliarstvo, sochárstvo, muzikológia, dramatické umenie s vylúčením ”výskumu umenia” akéhokoľvek druhu, náboženstvo, teológia, ostatné odbory vzťahujúce sa k humanitným vedám, metodologické, historické a ostatné výskumné a vývojové činnosti vzťahujúce sa k odborom v tejto skupine)

g) VOJENSKÉ VEDY
     (vojenstvo, výzbroj a vojenská technika)
 
h) POLICAJNÉ VEDY
     (kriminológia, kriminalistika, technické systémy a prostriedky policajných činností)

§ 2

Číselník skupín odborov výskumu a vývoja

	Skupiny odborov výskumu a vývoja sa označujú nasledujúcimi kódmi

a)  PRÍRODNÉ VEDY  
	1. Matematika a informatika 
	2. Fyzikálne vedy
	3. Chemické vedy
      4. Vedy o Zemi a environmentálne vedy 
	5. Biologické vedy

b) INŽINIERSTVO A TECHNOLÓGIE 
1.	Stavebníctvo                                         
2.	Elektrotechnika a elektronika
3.	Ostatné technické vedy

c) LEKÁRSKE VEDY
1.	Základná medicína
2.	Klinická medicína
3.	Vedy o zdraví

d) PDOHOSPODÁRSKE VEDY 
1.	Poľnohospodárstvo, lesníctvo, rybolov a príbuzné vedy
2.	Veterinárna medicína 

e) SPOLOČENSKÉ VEDY 
    1.  Psychológia 
    2.  Ekonómia 
    3.  Pedagogické vedy 
    4. Ostatné spoločenské vedy

f) HUMANITNÉ VEDY
1.	História
2.	Jazyky a literatúra
3.	Ostatné humanitné vedy

g) VOJENSKÉ VEDY

h) POLICAJNÉ VEDY
	1000
1100
1200
1300
1400
1500

2000
2100
2200
2300

3000
3100
3200
3300

4000
4100
4200

5000
5100
5200
5300
5400

6000
6100
6200
6300

7000

8000	

§ 3

Záverečné ustanovenia

(1) Tento všeobecne záväzný právny predpis je nadväzný na Zákon č. ....../2000 o vede a technike v súlade s § 3 zákona a tvorí jeho prílohu.

(2) Tento všeobecne záväzný právny predpis nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.