Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy
predsedu vlády Slovenskej republiky Roberta Fica
v Poľskej republike dňa 5. 10. 2006

	Predseda vlády SR R. Fico uskutočnil dňa 5. októbra 2006 oficiálnu návštevu Poľskej republiky (ďalej PR), počas ktorej rokoval s predsedom vlády PR Jaroslawom Kaczyńským, prezidentom PR Lechom Kaczyńským a maršálkom Sejmu PR Marekom Jurekom.
	Z politického hľadiska potvrdila vysokú úroveň a výborný charakter dvojstranných vzťahov a záujem oboch strán na pokračovaní intenzívneho politického dialógu na najvyššej úrovni a prehlbovaní kooperácie vo všetkých oblastiach spoločného záujmu s dôrazom na infraštruktúru, cezhraničnú spoluprácu a bezprostredné kontakty medzi občanmi oboch krajín.
Slovenský premiér R. Fico, ako prvý ústavný predstaviteľ SR, navštívil Múzeum varšavského povstania, kde ho sprevádzal bývalý premiér a súčasný dočasný primátor Varšavy K. Marcinkiewicz (na post varšavského primátora kandiduje aj v novembrových komunálnych voľbách). Pri Hrobe neznámeho vojaka si uctil pamiatku poľských vojakov, ktorí zahynuli počas bojov za slobodu a nezávislosť Poľska. R. Fico sa krátko a neformálne stretol aj s predstaviteľmi poľského Zväzu demokratickej ľavice (SLD).
	Predsedu vlády SR R. Fica sprevádzal minister zahraničných vecí SR J. Kubiš a minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR Ľ. Vážny.

Hlavné témy bilaterálnych rokovaní slovenského premiéra s poľskými partnermi:
1.	aktuálny stav dvojstranných vzťahov (spolupráca v oblasti energetiky, infraštruktúry a cezhraničnej spolupráce);
2.	európske záležitosti (vstup do schengenskej zóny, problematika zavedenia EURO, energetická bezpečnosť EÚ, budúcnosť Európy - ústavná zmluva, otvorenie pracovného trhu pre občanov Bulharska a Rumunska);
3.	spolupráca v rámci V4;
4.	ďalšie aktuálne medzinárodnopolitické otázky (Irak, Afganistan, Kosovo).

Prijatie u prezidenta Lecha Kaczyńského
	Prezident PR sa zaujímal o názory predsedu vlády na rozsah a charakter spolupráce V4 a na niektoré aktuálne témy EÚ (EURO, ústavná zmluva, Schengen). Zvýraznil potrebu zvýšenia solidarity vnútri zoskupenia. Konštatoval, že je dobre oboznámený s názormi prezidenta SR I. Gašparoviča, s ktorým sa za ostatných osem mesiacov stretol niekoľko ráz (štyri). Zagratuloval R. Ficovi k volebnému víťazstvu. Rozhovor bol vedený v uvoľnenej atmosfére a nebyť striktného programu presiahol by aj vyhradený časový rámec.

Rokovanie s maršálkom Sejmu Marekom Jurekom
	Osobitosťou rozhovoru bol dôraz na parlamentnú dimenziu spolupráce – táto sa bude rozvíjať na báze kontaktov vedenia národných parlamentov (M. Jurek pozval predsedu NR SR P. Pašku na návštevu PR začiatkom roka 2007), politických klubov ako aj výborov (ZV, VEZ ako aj Ústavno-právny výbor a ďalšie). Nezanedbateľné budú kontakty na pôde Európskeho parlamentu. V rozvoji spolupráce môže napomôcť aj spolupráca poľsko/slovenskej resp. slovensko/poľskej parlamentnej skupiny.

Slovensko-poľská dvojstranná spolupráca
	Obe strany sa zhodli na tom, že dvojstranná spolupráca nie je zaťažená žiadnymi otvorenými otázkami, čo napomáha aj intenzívny politický dialóg na najvyššej úrovni.
	Poľskí partneri označujú vzájomné vzťahy za veľmi dobré a priateľské, ale podčiarkli, že stále v nich existujú rezervy a priestor na zintenzívnenie spolupráce, predovšetkým v priamych kontaktoch medzi občanmi našich krajín a v oblasti budovania cezhraničnej infraštruktúry.
Rovnako ako ostatní partneri aj prezident L. Kaczyński označil bilaterálne vzťahy za bezproblémové. Dôraz je treba klásť na búranie bariér - rozvoj infraštruktúry. Tatry nás musia oveľa viac spájať ako deliť. Maršálek Sejmu Marek Jurek zdôraznil význam parlamentných skupín v rozvoji bilaterálnej spolupráce. Aj on podčiarkol potrebu rozvoja cezhraničnej infraštruktúry. 
	M. Jurek konštatoval výbornú úroveň vzťahov v oblasti kultúrneho a historického dedičstva (spomenul spoločné pripomenutie si pamiatky R. Siwca, ktorý sa upálil na znak protestu proti okupácii Československa v roku 1968).
	Predsedovia vlád SR a PR charakterizovali vzťahy ako nadštandardné, pričom zdôraznili význam vybudovania infraštruktúry pre rozvoj cezhraničnej spolupráce. Zlepšenie infraštruktúrneho prepojenia bude ďalším impulzom pre intenzifikáciu dvojstrannej spolupráce.

Spolupráca v energetickej oblasti
	Poľský premiér J. Kaczyński prezentoval národno-štátne priority v tejto oblasti. Pokiaľ ide o vnútropolitickú dimenziu, J. Kaczyński informoval o príprave novelizácie zákona o národnej bezpečnosti, ktorú bude predkladať prezident PR (aby sa vyhla zdĺhavej pripomienkovej procedúre) a ktorá má zohľadniť prvok energetickej bezpečnosti. Kľúčovým aspektom je zabezpečenie suverenity v oblasti diverzifikácie dodávok energetických surovín.

Spolupráca v oblasti infraštruktúry a cezhraničnej spolupráce
	Prioritnú pozornosť budú obe strany venovať spolupráci v oblasti rozvoja infraštruktúry. R. Fico a J. Kaczyński sa zhodli na potrebe zintenzívnenia expertných rokovaní na rezortnej úrovni. Poľská strana predpokladá ukončenie diaľnice na svojej strane do hraničného priechodu Skalité/Zwardoń v roku 2011. 
	Slovenský premiér R. Fico zdôraznil, že je potrebné sústrediť sa na realizáciu rozpracovaných projektov, predovšetkým diaľničného prepojenia medzi oboma krajinami cez hraničný priechod Skalité - Zwardoň a zosúladenie časového harmonogramu. Berúc do úvahy programové vyhlásenie vlády slovenská strana predpokladá dobudovanie diaľnice zo Žiliny po slovensko-poľskú hranicu v roku 2010.
	Počas rozhovoru ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií SR Ľ. Vážneho so štátnym tajomníkom ministerstva dopravy PR B. Kowalskim slovenská strana zdôraznila význam aktualizácie medzirezortnej dohody tak, aby mohla byť podpísaná v čo najkratšom termíne (najneskôr však do 27. októbra 2006 v Rzeszowe počas konferencie „Jedna cesta - štyri krajiny“). V tejto súvislosti bol spomenutý návrh na kompromisné riešenie – v texte Dohody ponechať úsek Bielsko-Biala - Żywiec – Zwardoń/Skalité – Čadca – Žilina, avšak bez uvedenia roku jeho dokončenia. Zároveň by neoddeliteľnou súčasťou Dohody boli harmonogramy výstavby na slovenskej aj poľskej strane.
	Slovenská strana potvrdila účasť ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií SR Ľ. Vážneho na konferencii v Rzeszowe dňa 27.10.2006, ktorá sa bude venovať prepojeniu Prešov - Rzeszow ako súčasti tzv. Via Baltica - prepojenie pobaltských krajín s južnou Európou.
	Poľská strana informovala aj o projekte transeurópskej cestnej komunikácie Štokholm – Istanbul, ktorá by mala viesť územím našich krajín. Poľskou prioritou je, aby sa táto komunikácia dostala do zoznamu transeurópskych koridorov pri ich aktualizácii v roku 2010, čo by umožnilo jej spolufinancovanie z prostriedkov únie.

Spolupráca pri podpore medzinárodných kandidatúr
	Predseda poľskej vlády J. Kaczyński požiadal slovenskú stranu o podporu kandidatúr mesta Wroclaw na umiestnenie Európskeho technologického inštitútu a výstavy EXPO 2012. Odvolal sa pritom na veľmi dobrú úroveň bilaterálnych vzťahov. R. Fico konštatoval, že SR je informovaná o poľských kandidatúrach. V tejto súvislosti pripomenul aj slovenskú kandidatúru na umiestnenie sídla Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť, poľská strana však bezprostredne nezareagovala. Odzneli iba všeobecné konštatovania, ktoré nemožno interpretovať ako prísľub podpory.

Európske záležitosti
-	vstup do schengenskej zóny
	Predseda vlády SR R. Fico uviedol, že SR by privítala, keby V4 počas stretnutia premiérov 10. októbra 2006 vyslala jednoznačný signál voči Európskej komisii a Európskej únii, že podporuje vstup nových členských krajín EÚ do schengenskej zóny v pôvodnom termíne, t.j. v októbri 2007. Odklad tohto termínu je pre nás neprijateľný a je v rozpore s našimi záujmami.
	J. Kaczyński potvrdil, že odloženie vstupu do schengenskej zóny je spoločným problémom našich krajín, ako aj ďalších partnerov z V4. Technické nedostatky, na ktoré sa odvoláva Európska komisia, sme my nezavinili. Naši občania by nemali byť poškodení v svojich právach kvôli niekomu inému. Jednou z priorít poľskej politiky na pôde EÚ je zabezpečenie pre občanov nových členských krajín takých istých práv, ktorými disponujú občania starých členských krajín.
	Obe strany poukázali na skutočnosť, že aktuálny vývoj v danej problematike evokuje dojem, že staré členské krajiny nezaobchádzajú s novými členskými krajinami ako s plnoprávnymi členmi EÚ. Slovenský premiér R. Fico ocenil v tejto súvislosti blízkosť slovenskej a poľskej pozície.

-	problematika zavedenia EURO
	R. Fico informoval poľského partnera o slovenskej iniciatíve ohľadom objektívneho posúdenia maastrichtských kritérií pri rozhodovaní o vstupe do eurozóny. 
	Stanovisko poľskej strany k tejto problematike je determinované skutočnosťou, že Poľsko doteraz nestanovilo termín predpokladaného zavedenia EURO. Poľskí predstavitelia si uvedomujú, že zavedenie EURO je záväzkom vyplývajúcim z prístupovej zmluvy, ale argumentujú tým, že táto zmluva neobsahuje povinnosť stanoviť presný termín. Poľsko určí termín vtedy, keď to bude pre poľskú ekonomiku čo najmenej riskantné (podľa poľských predpokladov by zavedenie EURO malo byť výhodné, keď priemerné poľské HDP na občana dosiahne úroveň aspoň 75% priemerného HDP EÚ). Poľskí experti upozorňujú, že napríklad fixácia kurzu v rámci ERM2 vystaví valutové rezervy poľskej centrálnej banky nepredvídateľným trhovým rizikám. Podľa J. Kaczyńského si musíme položiť otázku, či je vstup do eurozóny výhodný pre krajiny, ktoré sa rozvíjajú oveľa dynamickejšie než samotná eurozóna. Z tohto vyplýva aj poľská zdržanlivosť v tejto otázke. Poľsko diskusiu v rámci V4 na predmetnú tému podporuje, ale vzhľadom na uvedené sa ho bezprostredne netýka. Poľsko sa chce vyhnúť tomu, aby aktivita PR v spomínanej oblasti bola interpretovaná ako signál, že Poľsko uvažuje o urýchlení prijatia EURO.
Poľský prezident v rozhovore konštatoval, že stav verejných financií PR je „primeraný“ a otázka nie je v rovine splnenia Maastrichtských kritérií (v prípade potreby nevidí problém splnenia). PR vidí vo vstupe do eurozóny významné obmedzenie suverenity – stratu kontroly Národnej banky nad menovou politikou štátu. V ECB diktujú podmienky iní, ani „veľké“ štáty nie sú vždy schopné presadiť svoje názory. Prezident poukázal na riziká zavedenia EURO – zvýšenie cien, zníženie životnej úrovne. V niektorých krajinách, ktoré zaviedli EURO došlo k zníženiu HDP, pričom celkový HDP EÚ sa zvýšil – otázka je, akým smerom tiekol kapitál. PR nehovorí EURU nie – rozhodne sa o ňom pravdepodobne koncom volebného obdobia prezidenta (z kontextu sa dá usudzovať, že PR uvažuje o konaní referenda o dátume vstupu).
	Na návrh R. Fica otvoriť diskusiu o Maastrichtských kritériách uviedol, že to nie je dnes prioritná otázka, na druhej strane sa nebráni takejto iniciatíve. Bez ohľadu na priebeh a výsledky podobnej diskusie bude PR rozhodovať o vstupe do Eurozóny na striktne národnej báze. 
	Predseda slovenskej vlády R. Fico konštatoval, že slovenská strana berie do úvahy, opatrný prístup a argumenty poľskej strany, ale postavenie SR je determinované faktom, že slovenská mena sa nachádza v mechanizme ERM2. SR považuje túto problematiku za jednu z najdôležitejších tém v rámci V4. V otázke objektivizácie maastrichtských kritérií J. Kaczyński navrhol rokovania na úrovni ministrov financií oboch krajín.

-	energetická bezpečnosť EÚ
	Obe strany sa zhodli na potrebe zabezpečenia energetickej bezpečnosti Európy a diverzifikácie dodávok energetických surovín. Tejto problematike by mala byť venovaná pozornosť v rámci EÚ, ale aj na bilaterálnej úrovni, pričom je potrebné vychádzať z aktuálnych reálií, v ktorých sa SR a PR nachádzajú. R. Fico ocenil poľské iniciatívy v tejto oblasti a podporil ich aj v kontexte formovania spoločnej pozície EÚ na rokovania s Ruskom.
	Poľský premiér konštatoval, že hoci je poľská závislosť na ruských energetických surovinách menšia než slovenská, predstavuje závažný problém poľskej národnej bezpečnosti. J. Kaczyński poukázal pritom akvizíciu litovskej ropnej rafinérie Mazeikiu Nafta (tiež Možejky), čo vyvolalo odpor v Moskve. Kúpa väčšinového balíka akcií poľským PKN Orlen je zárukou pre zabezpečenie litovskej suverenity. Neznamená však podriadenie Litvy Poľsku.

-	budúcnosť Európy, ústavná zmluva
	R. Fico a J. Kaczyński si vymenili názory aj na otázku budúcnosti EÚ, jej inštitucionálnej reformy a ústavnej zmluvy. Prezident L. Kaczyński i premiér J. Kaczyński konštatovali, že ratifikácia ústavnej zmluvy neprichádza v Poľsku do úvahy a prezident takýto návrh nepredloží parlamentu, pretože by bol odmietnutý (pozn. J. Kaczyński konštatoval, že ani jeho strana - Právo a spravodlivosť - by ústavnú zmluvu nepodporila). Podľa poľského prezidenta je projekt dokumentu v aktuálnej podobe mŕtvy. PR nevylučuje možnosť rokovania o jeho skrátenej verzii (I. časť). 
Poľsko podporuje prebiehajúcu diskusiu. Namiesto súčasného názvu „ústavná zmluva“ preferuje termín „základná zmluva“. Východiskom poľskej pozície bude zachovanie nicejského systému hlasovania a zaradenie zmienky o kresťanských koreňoch Európy. Poľská strana očakáva návrh nemeckého predsedníctva.
	Na ilustráciu poľského pohľadu na úlohu EÚ J. Kaczyński uviedol príklad rakúsko-uhorskej monarchie po vyrovnaní. Monarchia ako celok, ale aj jej dve časti mali svoje záujmy a monarchia často vystupovala ako mediátor pri formovaní spoločnej politiky.
	V reakcii na prezentovanie slovenských stanovísk v otázke Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ poľský premiér J. Kaczyński vyhlásil, že Poľsko bude bez výhrad podporovať SZBP, ak bude zohľadňovať a akceptovať poľské záujmy a uplatňovať princíp solidarity. 

-	otvorenie pracovného trhu pre občanov Bulharska a Rumunska
	Obe strany potvrdili nevyhnutnosť rešpektovania princípu solidarity a vyslovili sa za otvorenie pracovného trhu pre občanov Bulharska a Rumunska po ich vstupe do EÚ. Poľský premiér J. Kaczyński podčiarkol, že aj v súvislosti s prebiehajúcou diskusiou o hraniciach EÚ, by zatvorenie dverí pre Bulharov a Rumunov iba posilnilo tendencie a názory, ktoré sú proti ďalšiemu rozširovaniu EÚ.

Spolupráca v rámci V4
	Obe strany sa zhodli na potrebe prehĺbenia vyšehradskej spolupráce, ktorá patrí medzi prioritné oblasti slovenskej i poľskej zahraničnej politiky. Poľská strana vysoko pozitívne ocenila program a zámery slovenského predsedníctva V4. Zároveň vyjadrila podporu iniciatívam týkajúcich sa problematiky vstupu do schengenskej zóny a objektivizácie maastrichtských kritérií, o ktorých plánuje predseda vlády SR R. Fico rokovať so svojimi partnermi počas nadchádzajúceho summitu predsedov vlád V4.

Aktuálne medzinárodnopolitické otázky
-	Irak
	R. Fico ocenil spoluprácu medzi slovenskými a poľskými vojenskými jednotkami v Iraku. Informoval poľských partnerov o zámere slovenskej vlády stiahnuť slovenskú ženijnú jednotku koncom februára 2007. Slovensko z Iraku neodchádza úplne a zostane tam zastúpené na úrovni vojenských a policajných inštruktorov a pod. Pod slovenské rozhodnutie sa podpísal aj fakt, že potenciál slovenskej ženijnej jednotky nie je kvôli aktuálnej bezpečnostnej situácii naplno využitý.

-	Afganistan
	Slovenský premiér informoval poľských partnerov o záujme SR posilniť slovenskú prítomnosť v Afganistane. Stabilný a bezpečný Afganistan je jednou z našich bezpečnostno-politických priorít. SR ako člen EÚ, NATO a BR OSN vývoj v Afganistane pozorne sleduje a podporuje jeho pozitívne smerovanie. Slovenská strana zvažuje presun svojej multifunkčnej ženijnej roty na juh Afganistanu.

-	Kosovo
	Z iniciatívy slovenskej strany si predsedovia vlád R. Fico a J. Kaczyński vymenili názory na perspektívy vývoja situácie na Západnom Balkáne, najmä v súvislosti s otázkou štatútu Kosova. J. Kaczyński prezentoval základné východiska poľskej politiky voči Kosovu (Poľsko neverí, že reintegrácia Kosova so Srbskom je možná, prvoradá je stabilita regiónu) a ocenil úlohu, ktorú na Západnom Balkáne zohráva slovenská diplomacia. R. Fico okrem iného informoval o septembrovej návšteve srbského premiéra V. Koštunicu v Bratislave.

Spravodajské pokrytie návštevy poľskými médiámi

Mediálna prezentácia oficiálnej návštevy predsedu vlády SR R. Fica v Poľsku bola ovplyvnená poľskou vládnou krízou a súbežne prebiehajúcou, prelomovou návštevou ministra zahraničných vecí Ruska S. Lavrova.
O samotnej návšteve slovenského premiéra najviac informácií priniesli internetové informačné servisy (Wyborcza.pl, Onet.pl, WP.pl, TVP.pl, PAP.pl), rozhlasové stanice (Polskie Radio, Tok FM a iné) a televízne stanice (TVP – Wiadomośći), ktorých spravodajstvo vychádzalo prevážne z agentúrnych zdrojov Poľskej tlačovej agentúry (PAP) a Informačnej rozhlasovej agentúry (IAR). Poľské médiá sa sústredili v prvom rade na problematiku vstupu do schengenskej zóny, bilaterálne záležitosti (energetika, obchod, infraštruktúra) a spoluprácu v rámci V4 (potreba konzultácií a prezentovania spoločného stanoviska v najdôležitejších otázkach na fóre EÚ). V poľských médiách rezonovali aj vyhlásenia R. Fica o plánovanom stiahnutí ženijnej jednotky z Iraku a posilnení slovenskej prítomnosti v Afganistane. Internetový servis poľskej verejnoprávnej televízie (TVP.pl) zverejnil aj informáciu o návšteve slovenského premiéra v Múzeu Varšavského povstania.
Poľské médiá citovali najmä slová R. Fica o „nadštandardných vzťahoch“ medzi SR a PR, či vyjadrenia ohľadom vstupu do schengenskej zóny.

Záver
	Oficiálna návšteva predsedu vlády SR R. Fica splnila svoj cieľ. Prebehla v konštruktívnej a priateľskej atmosfére, čo sa odrazilo aj na jej protokolárnej dimenzii.
	Z politického hľadiska potvrdila vysokú úroveň a výborný charakter dvojstranných vzťahov a záujem oboch strán na pokračovaní intenzívneho politického dialógu na najvyššej úrovni a prehlbovaní kooperácie vo všetkých oblastiach spoločného záujmu s dôrazom na infraštruktúru, cezhraničnú spoluprácu a bezprostredné kontakty medzi občanmi oboch krajín.
	Obe strany akcentovali význam vyšehradskej spolupráce a prezentovali spoločné resp. blízke stanoviská na aktuálne otázky EÚ a medzinárodnej politiky.