Predkladacia  správa

k návrhu zákona o štátnej službe profesionálnych vojakov 
ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Podnet

Návrh zákona o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov je vypracovaný v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004. 

Účel
Strategickou prioritou vlády Slovenskej republiky v oblasti zahranično – bezpečnostnej politiky vyjadrenou v Programovom vyhlásení vlády je dosiahnutie členstva Slovenskej republiky v NATO. Splnenie tejto priority je nutne spojené s pokračovaním reformy ozbrojených síl Slovenskej republiky (ďalej len „ozbrojené sily“) na základe prijatého dokumentu „Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010“, ktorý zásadne mení smerovanie ozbrojených síl na vybudovanie plne profesionálnych ozbrojených síl do konca roka 2006. Pre potreby obrany štátu okrem profesionálnej služby bude v stave bezpečnosti zachovaná len odborná príprava vojakov zálohe zaradených do kategórie aktívnych záloh, ktorá bude založená na dobrovoľnom princípe, t.j. s uchádzačmi bude uzatvorený kontrakt. Pre čas krízovej situácie bude zachovaná povinnosť vykonať mimoriadnu službu. Profesionalizácia ozbrojených síl je hlavnou a zásadnou prioritou reformy ozbrojených síl.
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky na plnenie svojho poslania, funkcií, cieľov       a úloh v nových podmienkach musí disponovať adekvátnym obranným potenciálom, ktorý sa vytvára systematickým, plánovitým formovaním ľudských, vecných a finančných zdrojov. Hlavné     a rozhodujúce postavenie medzi uvedenými zdrojmi majú ľudské zdroje. Pripravené a kultivované, motivované a sociálne zabezpečené ľudské zdroje, správne riadené v transparentnom a spravodlivom personálnom systéme tvoria ľudský potenciál obrany, ktorý uvádza do pohybu vecné a finančné zdroje ako svoje prostriedky na splnenie vytýčených cieľov, stanovuje spôsob ich využívania, rozhoduje o pripravenosti a obranyschopnosti ozbrojených síl, o úspešnosti či neúspešnosti     v plnení poslania a úloh rezortu ministerstva obrany.
Uvedené skutočnosti v procese postupnej profesionalizácie ozbrojených síl, t. j. v procese postupného prechodu od ozbrojených síl zmiešaného typu [povinná vojenská služba a dobrovoľná (profesionálna) vojenská služba] na plne profesionálne ozbrojené sily (dobrovoľná vojenská služba) a stav vybudovania plne profesionálnych ozbrojených síl, objektívne vyžadujú uskutočniť       v oblasti personálu potrebné zmeny v rovine kvantitatívnej, kvalitatívnej a legislatívnej. Objektívne vznikla potreba upraviť právne vzťahy Slovenskej republiky a profesionálnych vojakov nových profesionálnych ozbrojených síl vyplývajúce z vykonávania štátnej služby alebo súvisiacich s vykonávaním štátnej služby.
Účelom návrhu zákona je v nadväznosti na uvedené, v zmenených spoločenských podmienkach po vstupe  Slovenskej republiky do NATO vytvoriť vhodné legislatívne prostredie pre sústavné doplňovanie profesionálnych ozbrojených síl vojenským personálom (dôstojníkmi, práporčíkmi, poddôstojníkmi a mužstvom) v určenom počte a kvalite, s požadovanými schopnosťami a v požadovaných hodnostiach.

Obsah
Návrh zákona v prvej časti upravuje štandardné pojmy, ktoré sú v ňom uplatňované. Vymedzuje základné obmedzenia niektorých ústavných práv profesionálnym vojakom, pričom ich obsah vychádza z medzinárodných zmlúv ratifikovaných Slovenskou republikou upravujúcich niektoré ústavné obmedzenia a tiež z Ústavy Slovenskej republiky, najmä v oblasti petičného práva, združovacieho práva a práva vykonávať mimopracovnú činnosť.
V druhej časti návrh zákona upravuje základné atribúty štátnej služby, akými sú podmienky prijatia do štátnej služby, výberové konanie, druhy štátnej služby a kvalifikačné predpoklady na výkon štátnej služby. Novým prvkom je predpokladaný stupeň znalosti cudzieho jazyka na funkciu. 
Tretia časť návrhu zákona sa zaoberá vznikom, zmenami a skončením služobného pomeru. Súčasťou zmien v služobnom pomere sú ustanovenia o hodnostiach, pričom sa vymedzujú nové prvky, ktorými sú stupne hodností (od najnižšej po najvyššiu hodnosť), hodnostné zbory (mužstvo a poddôstojníci, práporčíci, dôstojníci a generáli), konkurenčný výber pre vymenúvanie do hodnosti a povyšovanie profesionálneho vojaka a pre zaraďovanie profesionálneho vojaka do programu udržiavania, ktorý je založený na hodnotení a objektívnom, komisionálnom výbere. Ďalej sa vymedzujú základné atribúty personálnych opatrení, ktoré sú hybnou silou každej zmeny     v služobnom pomere profesionálneho vojaka a ktoré napomáhajú pri realizácii jeho kariérneho postupu. Upravujú sa podmienky pre skončenie a zánik služobného pomeru profesionálneho vojaka  a vymedzujú sa ustanovenia o rozhodnutí, odvolacom konaní a preskúmaní rozhodnutia súdom odlišne od príslušných ustanovení zákona o správnom konaní.
Vo štvrtej časti návrh zákona definuje podmienky vykonávania štátnej služby. Návrh zákona primerane na nové podmienky, prevzal obsah i rozsah doterajšej právnej úpravy vojenského disciplinárneho práva, ktoré však v rámci vymedzenia základných povinností profesionálnych vojakov rozšíril o nový prvok, ktorým je majetkové priznanie. V návrhu zákona sa upúšťa od pojmu „vojenské disciplinárne právo“, pričom jeho obsah zostal zachovaný. Oproti doterajšej samostatnej právnej úprave peňažných náležitostí profesionálnych vojakov odmeňovanie, resp. platové pomery profesionálnych vojakov založené na odlišnej filozofii odmeňovania profesionálnych vojakov,      t. j. na odmeňovaní podľa hodností s výrazným obmedzením rozsahu príplatkov k platu.
Ozbrojené sily sa aplikáciou nového systému odmeňovania priblížia k členským krajinám Severoatlantickej aliancie, kde je tento systém uplatňovaný. Je charakteristický relatívnou jednoduchosťou a zrozumiteľnosťou.
Transformácia systému odmeňovania profesionálnych vojakov tvorí neoddeliteľnú súčasť transformácie služobno – právnych vzťahov profesionálnych vojakov. Plne profesionálne ozbrojené sily vyžadujú zavedenie nového systému kariérneho rozvoja, kariérneho postupu a rotácie na pracovných pozíciách.
Hodnosť v systemizácii funkcií v hierarchii hodností vyjadruje nielen aspekty zložitosti, zodpovednosti a náročnosti vykonávanej funkcie, ale aj kritérium vzdelania, praxe a úrovne riadenia.
Nový systém odmeňovania je v porovnaní s doterajším systémom jednoduchší, prehľadnejší a zrozumiteľnejší. Umožňuje tiež zmeniť a zjednodušiť základnú štruktúru platu, odstrániť    z nej prvky, ktoré platový systém deformujú a prispôsobiť sa potrebám personálneho manažmentu. Hodnostný plat v novom systéme odmeňovania tvorí v priemere až 95 % mesačného platu. Z platového systému sú vylúčené prvky, ktorých výška bola závislá od subjektívneho rozhodovania.     V tomto zmysle slova bude rozhodujúci systém hodnotenia profesionálnych vojakov. Týmto systémom odmeňovania sa minimalizuje miera subjektivity, ktorá doteraz zohrávala výraznú úlohu. Určujúcou motiváciou na získanie vyššieho platu je pre profesionálnych vojakov uspieť v konkurenčnom výbere. Štvrtá časť obsahuje aj niektoré odlišné ustanovenia o náhrade škody.
Spoločné, prechodné a záverečné ustanovenia, ktoré tvoria piatu časť návrhu zákona, štandardným spôsobom vymedzujú transformáciu právnych vzťahov profesionálnych vojakov       a vojakov prípravnej služby súvisiacich s vydaním tohto zákona, pričom sa v tejto časti odvoláva na predchádzajúcu právnu úpravu (zákon č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov a zákon č. 380/1997 Z. z. o peňažných náležitostiach vojakov v znení neskorších predpisov), ako aj na obdobnú úpravu vo všeobecne záväzných právnych predpisov (Zákonník práce, Občiansky zákonník, zákon o správnom konaní).

Článok II obsahuje novelu zákona č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov, ktorý od prijatia návrhu tohto zákona sa bude vzťahovať iba vojakov povinnej vojenskej služby.
Článok III obsahuje novelu zákona č. 380/1997 Z. z. o peňažných náležitostiach vojakov v znení neskorších predpisov, ktorý od prijatia návrhu tohto zákona sa bude vzťahovať iba na vojakov povinnej vojenskej služby.
V článku IV sa navrhuje účinnosť návrhu zákona od 1. augusta 2005.

Dopad
Návrh zákona nebude mať priamy dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov. Jednoznačnou podmienkou na prijatie a aplikáciu návrhu zákona je,     že náklady s ním spojené budú kryté v rámci výdavkov rozpočtovej kapitoly Ministerstva obrany Slovenskej republiky. Materiál teda nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv a ani vplyv na zamestnanosť.
Návrh zákona bol predložený na medzirezortné pripomienkové konanie, všetky zásadné pripomienky, okrem jednej zásadnej pripomienky Ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (zahraničný príspevok) boli vyriešené. K návrhu zákona nebola uplatnená hromadná pripomienka verejnosti. Materiál bol rovnako predložený na prerokovanie v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky, ktorá k predmetnému návrhu nezaujala stanovisko. 
Ministerstvo financií Slovenskej republiky v súlade s ustanovením § 33 zákona č. 523/ 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov posúdilo návrh zákona z hľadiska jeho dopadov na štátny rozpočet a súhlasí s predloženým návrhom zákona.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.
Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky prerokovala návrh zákona 8. marca 2005 s pripomienkami, ktoré Ministerstvo obrany Slovenskej republiky akceptovalo a zapracovalo do predkladaného návrhu zákona.