Informácia o priebehu a výsledkoch  pracovnej návštevy podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny Pála Csákyho a ministra výstavby a regionálneho rozvoja SR Lászla Gyurovszkého v Bruseli v dňoch 27. – 29. novembra 2002

Podpredseda vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny Pál Csáky a minister výstavby a regionálneho rozvoja SR László Gyurovszky uskutočnili v dňoch 27. – 29. novembra 2002 v Bruseli pracovné stretnutia s predstaviteľmi Európskej komisie a Európskeho parlamentu.
 
Členmi slovenskej delegácie vedenej podpredsedom vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny Pálom Csákym boli minister výstavby a regionálneho rozvoja SR László Gyurovszky, štátny tajomník Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR Zsolt Lukáč, generálna riaditeľka sekcie pre európske záležitostí Úradu vlády SR Silvia Matúšová, generálny riaditeľ Agentúry na podporu regionálneho rozvoja Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR Július Slovák a riaditeľ kancelárie podpredsedu vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny Károly Peczár.

Podpredseda vlády Pál Csáky a minister László Gyurovszky počas svojej návštevy sa zúčastnili pracovných raňajok s predsedom výboru Európskeho parlamentu pre regionálnu politiku, dopravu a turizmus Lucianom Emiliom Caverim, pracovného rokovania s komisárom Európskej komisie zodpovedným za regionálnu politiku Michelom Barnierom, za účasti generálneho riaditeľa Direktoriátu REGIO Guy Crauserom, rokovania s generálnym riaditeľom Direktoriátu pre rozširovanie Enekom Landaburu, pracovného obeda s vedúcim slovenského tímu na Direktoriáte pre rozširovanie Dirkom Meganckom a riaditeľom DG ENLARG/B P. Mirelom, stretnutia s predstaviteľmi slovenských médií akreditovaných v Bruseli a rokovania s komisárom pre rozširovanie Günterom Verheugenom. Účastníci stretnutí prerokovali aktuálne otázky prístupového procesu najmä v oblasti regionálnej politiky a prípravy na štrukturálne fondy. 

	Na Direktoriáte REGIO sa slovenská delegácia stretla s komisárom Európskej komisie zodpovedným za regionálnu politiku Michelom Barnierom a generálnym riaditeľom Guyom Crauserom za prítomnosti A.Gallo-Alvareza, L.Riera-Figuerasa, S.Bird. V úvode stretnutia podpredseda vlády Pál Csáky poďakoval za doterajšiu efektívnu spoluprácu, ako aj za podporu komisára M. Barniera Slovenskej republike v oblasti regionálnej politiky. Zároveň mu predstavil ministra výstavby a regionálneho rozvoja SR Lászlo Gyurovszkého a vyjadril presvedčenie, že dobrá spolupráca bude naďalej pokračovať. Podpredseda vlády SR uistil komisára EK o tom, že príprava na štrukturálne fondy patrí medzi priority vládneho programu. Napriek tomu, že Slovenská republika dosiahla v oblasti regionálneho rozvoja značný pokrok, vláda SR si pozná a chce riešiť existujúce problémy (s realizáciou a implementáciou projektov). Pál Csáky ďalej konštatoval, že  bude osobne sledovať dianie v problematike prípravy na štrukturálne fondy a raz mesačne informovať vládu o dosiahnutom pokroku.  V reakcii na vicepremiéra Csákyho komisár Barnier potvrdil záujem Európskej komisie naďalej pomáhať SR v prístupovom procese. 

V rámci diskusie komisár Barnier otvoril otázku využívania predvstupových fondov, zvlášť projektov ISPA. V téme pokračoval aktuálnym hodnotením riaditeľ Direktoriátu F, Luis Riera-Figueras. Konštatoval, že SR dosiahla výrazný pokrok v programovaní ISPA, napr. pozitívny prelom nastal v životnom prostredí a v oblasti dopravy boli už vyčerpané všetky finančné prostriedky. Luis Riera-Figueras ďalej uviedol, že Európska komisia podporovala úsilie slovenskej vlády v oblasti privatizácie vodárenských spoločností, pretože tento problém spomaľoval programovanie. Očakáva sa, že tento krok sa odzrkadlí v kvalite projektov. Riaditeľ Riera-Figueras zdôraznil, že je potrebné začať s implementáciou a zároveň mať dobre pripravené predprojektovanie („project pipeline“). Podobne ako komisár Barnier upozornil na prísne dodržiavanie rovnováhy medzi projektmi pre dopravu a projektmi pre životné prostredie, nielen v prípade predvstupového nástroja ISPA, ale aj pri  prechode na Kohézny fond.

M. Barnier potvrdil, že podľa schváleného finančného balíka má SR dostať na štrukturálne nástroje cca.1,58 miliardy EUR. Napriek posunu termínu vstupu SR do EÚ na 1. máj 2004 bude pre EK akceptovateľná retroaktivita pri schvaľovaní projektov od 1. januára 2004 i  keď financie bude možné čerpať až po vstupe. Pál Csáky  vo svojej reakcii uviedol, že pre vládu SR je rok 2003 rokom Národného rozvojového plánu (NDP). V 1. polroku sa plánuje jeho schválenie, v 2. polroku budú upresnené programy a v roku 2004 sa začne implementovať.
	
Michel Barnier pripomenul otázku zálohových platieb, v ktorej EK navrhuje výšku 2% (SR požaduje 4%).  V odôvodnení konštatoval, že žiaden z terajších členských štátov nebol schopný spotrebovať v prvom roku členstva v EÚ viac ako 1%. Ďalej prisľúbil, že EK dodá prvé komentáre k návrhu NDP (,ktorý bol zaslaný EK 15. novembra 2002) v najbližších týždňoch. Zdôraznil, že  rozhodujúca je kvalita, nie kvantita predložených plánov. V regionálnej politike je potrebné venovať pozornosť aj otázkam sociálnym, politike zamestnanosti, vzdelávania, podpory malého a stredného podnikania atď.  V oblasti štátnej pomoci je potrebné dôsledne dohliadať na plnenie  právnych noriem Spoločenstva; zodpovedne zvažovať rozdeľovanie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na celoštátnej a regionálnej úrovni, aby sa finančné prostriedky využili čo najefektívnejšie. Dôležitá je pritom účinná koordinácia a jasné rozdelenie kompetencií. Európska komisia nebude zasahovať do vnútornej štruktúry NDP, ale môže poskytnúť vhodný model z niektorej z členských krajín. Pál Csáky súhlasil s prioritami EK a súčasne požiadal o čo najrýchlejšie dodanie pripomienok, vzhľadom na predloženie NDP na rokovanie vlády SR. 	

László Gyurovszky informoval zástupcov EK o dodržiavaní harmonogramu prípravy NDP, upozornil, že pre slovenskú stranu by prípadné zmeny štruktúry spôsobili veľké technické a časové problémy. Navrhol dodržiavať oboma stranami schválený a odsúhlasený harmonogram. 

	Komisár Barnier vo svojej reakcii uznal, že štruktúra NDP je príliš komplikovaná a redukcia niektorých programov by bola na mieste, ale jednoznačne vyhlásil, že EK nebude tlačiť na slovenskú stranu, aby znížila počet OP. Bolo by však vhodné nájsť zjednodušujúce pragmatické riešenie v spolupráci s G.Crauserom. EK sa bude v prvom rade sústreďovať na vhodnosť zamerania programov, na ich priority a schopnosť implementácie zo strany SR. Akákoľvek funkčná štruktúra bude pre EK akceptovateľná. Pritom je treba dodržovať stanovené termíny a pripravovať sa na implementáciu projektov.

	G.Crauser vo svojom vstupe zdôraznil dôležitosť jednoduchosti („simplicity“), pričom poukázal na riziko prekrývania sa programov. Zdôraznil dôležitosť dodržiavania časového harmonogramu, t.j. predloženie NDP vo februári 2003, následne EK prijme v januári 2004 „quasi decision“ o schválení NDP, na základe čoho sa začne realizovať.
	
V závere stretnutia otvoril Pál Csáky otázku súvisiacu s činnosťou Konventu o budúcnosti Európy. Komisár Barnier zdôraznil dôležitosť jeho platformy, pričom do jeho aktivít sa iniciatívne zapájajú aj kandidátske krajiny. V súčasnosti sa zaoberá otázkou zmlúv, ktoré budú základom budúcej Únie.  Dôležitá je aj otázka spoločnej bezpečnosti, rešpektovania spoločných politických rozhodnutí a solidarity. 

	Rokovanie podpredsedu vlády P. Csákyho s generálnym riaditeľom pre rozširovanie Enekom Landaburuom sa uskutočnilo za prítomnosti ministra Gyurovszkeho a ostatných členov slovenskej delegácie. Rokovanie bolo zamerané na politické otázky rozširovania, prípravu summitu Európskej únie v Kodani v decembri 2002, ako aj na otázky ukončenia rokovaní Slovenskej republiky o pristúpení, na finančný rámec rozširovania Únie a otázky, ktoré ako otvorené definovala Európska komisia v októbrovej Správe o pripravenosti SR na vstup do EÚ. Ústrednými otázkami rokovania bola otázka rómskej menšiny na Slovensku, stratégie vlády v riešení tejto otázky, celkovej koordinácie, riadenia Rómskeho úradu, implementácie projektov z fondov PHARE a projektov podporovaných štátnym rozpočtom pre rómsku menšinu. Zo strany Európskej komisie bola vyslovená spokojnosť s doterajšími výsledkami, ktoré  vláda SR v uvedenej otázke dosiahla, zároveň však vyjadrila požiadavku, aby sa tejto náročnej a komplexnej otázke venovala zo strany vlády permanentná pozornosť. Pál Csáky rozvinul úvahu o zámeroch vlády spracovať problémovo a projektovo stratégiu riešenia kvality životných podmienok, infraštruktúry, vzdelávania a zamestnanosti Rómov, ako aj o potrebe  transparentnosti  podpory  projektov predkladaných inštitúciami. Zástupcovia EK potvrdili možnosť využiť fondy PHARE v roku 2003 na podporu projektov s uvedeným zameraním. 

Medzi najvýznamnejšími otázkami osobitného záujmu občanov členských krajín EÚ figurujú otázky riešenia korupcie, kontrola vonkajších hraníc únie a otázky potravinovej bezpečnosti. EK ocenila zámer zriadiť osobitný inštitút špeciálneho prokurátora v rámci boja proti korupcii. Jej zástupcovia vyjadrili názor, že korupcia v európskych krajinách je širším problémom, avšak po vstupe Slovenska do EÚ bude predmetom spoločného postupu.

Pál Csáky konštatoval, že vláda SR v programe vlády považuje boj proti korupcii za jednu zo svojich priorít a pripravuje opatrenia a právne normy na eliminovanie korupcie aj za účasti občanov a inštitúcií. V oblasti riadenia fondov predvstupovej pomoci považuje za najvýznamnejší prostriedok zamedzenia korupcii  oddelenie inštitúcií zodpovedných za prípravu projektov od inštitúcií pre implementáciu projektov.

Zástupcovia EK ocenili aj informáciu o zabezpečovaní administratívnych kapacít, ktoré v roku 2003 začnú pripravovať projekty pre štrukturálne fondy a kohézny fond, z ktorých Slovenská republika bude môcť čerpať od 1. januára 2003.

K problematike postoja Slovenskej republiky k novele krajanského zákona v Maďarsku zástupcovia komisie informovali, že túto otázku považujú za otázku bilaterálnych vzťahov, ktorá však má byť riešená v súlade s princípmi koexistencie a práva platného v EÚ. Uvážlivý a vyvážený postup môže získať podporu zo strany EK. 

V rámci pracovného obeda sa časť delegácie stretla s ďalšími predstaviteľmi EK členkou kabinetu komisára Verheugena Christine Schreiber a predstaviteľmi DG pre rozširovanie P.Mirelom, D.Meganckom a D.Gigliottim. Rokovalo sa o otázke tokajského vína, príprave na štrukturálne fondy a na ich využívanie od 1. januára 2004. Predmetom diskusie bola aj rómska otázka a možné stratégie jej riešenia, štrukturálna reforme, ktorá má byť ukončená v roku 2003. Ďalšou témou rozhovorov bolo referendum o vstupe SR do Únie. V tejto súvislosti predstavitelia   EK odporučili voľbu čo najjednoduchšej otázky uvedenej na hlasovacom lístku. Reprezentanti EK nastolili aj otázku tzv. krajanského zákona Maďarskej republiky. Podľa informácií EK novela zákona nie je v súlade s odporúčaniami Benátskej komisie. Pál Csáky konštatoval, že  v novele je už zahrnutá možnosť podpory inštitúcií, nie jedincov, tak ako to požadovala  slovenská strana. Ďalšie časti však budú potrebovať dôkladnejšiu analýzu. Zástupcovia EK požiadali Pála Csákyho, aby v rámci možností pomohol zmierniť napätie medzi oboma krajinami a novela nebola predložená parlamentu pred kodanským summitom. Situáciu navrhli riešiť  bilaterálne. V opačnom prípade by to mohlo mať negatívne následky na schvaľovanie prístupového procesu v parlamentoch jednotlivých členských krajinách. Predstavitelia Európskej komisie sa ďalej zaujímali o slovensko-ukrajinskú spoluprácu, najmä v súvislosti s ochranou budúcej schengenskej hranice. Pál Csáky ich informoval o prebiehajúcich rokovaniach, navrhovaných riešeniach a o záujme slovenskej strany riešiť zjednodušenie styku občanov (napr. v rozdelenej dedine Veľké a Malé Slemence) so zachovaním bezpečnosti schengenskej hranice. Táto otázka sa bude sa riešiť v blízkej budúcnosti v bilaterálnych rokovaniach medzi oboma krajinami.

V poobedňajších hodinách sa delegácia pod vedením podpredsedu vlády Pála Csákyho stretla s diplomatickými pracovníkmi misie, ktorí sa zúčastňujú prác na príprave na štrukturálne fondy. Prítomní sa navzájom informovali o prioritách vlády v tejto oblasti, prioritných úlohách, ktoré bude z pohľadu misie potrebné v SR vykonať, aby sa štrukturálne fondy a Kohézny fond mohli využívať od momentu pristúpenia.

Vo večerných hodinách sa delegácia stretla s  komisárom pre rozširovanie GünteromVerheugenom  a ďalšími predstaviteľmi EK Christine Schreiber, Dirkom Meganckom a veľvyslancom EK v SR Erikom van der Lindenom. Komisár Verheugen na stretnutí informoval o súčasnom stave prístupového procesu a konštatoval sa, že je vhodné prerokovať aktuálne otázky 14 dní pre kodanským summitom. Podotkol, že proces rozširovania zďaleka nie je ukončený a  kodanský summit bude náročným rokovaním medzi členskými a kandidátskymi krajinami, vzhľadom na stúpajúce napätie. Napriek tomu EK urobí všetko pre hladký priebeh summitu.  V záujme EK je potrebné prístupový proces uzavrieť podľa deklarovaného plánu, nakoľko ďalším predlžovaním by sa záležitosti len komplikovali. Záverečné rokovania pripúšťajú  zmeny, ale  spoločná pozícia EÚ by sa v zásade meniť nemala. Podľa komisára Verheugena je ponuka finančného rámca pre SR veľmi dobrá a dúfa, že ju slovenská strana zváži a akceptuje. Ďalšie nároky napr. v oblasti výrobných kvót by mohli spôsobiť nárokovanie zvýšenia kvót aj zo strany členských krajín EÚ. Ďalej konštatoval, že kodanským summitom sa proces nekončí, pretože po ňom nasleduje ratifikácia zmlúv v 25 členských krajinách. Participáciu nových členských krajín v Európskom parlamente od 1. mája 2004  považuje komisár za bezproblémovú. Vyjasniť sa musí otázka nových komisárov a ich portfólia. Pripustil možnosť ukončenia činnosti Európskej komisie v súčasnom zložení v októbri 2004. Nové zloženie EK bude vytvorené na báze Zmluvy z Nice. Komisár vyjadril potešenie nad tým, že prioritou novej vlády SR je integrácia Slovenska do EÚ. EK bude plnenie všetkých záväzkov SR monitorovať (najmä otázky menšín, administratívnych kapacít, regionálnej politiky, organizovaného zločinu, rómske projekty). V tejto súvislosti sa priamo opýtal aj na pokračovanie činnosti rómskeho splnomocnenca. Vyjadril isté obavy a nespokojnosť z vytvoreného napätia medzi Maďarskou republikou a Slovenskom v otázke tzv. krajanského zákona, pričom jednoznačne vyjadril podporu záverom Benátskej komisie. Na základe prvých analýz novely zákona usudzuje, že zákon nie je v súlade s odporúčaniami Benátskej komisie. Návrh bude ešte predmetom hlbších analýz. Komisár v tejto súvislosti upozornil na riziko vytvorenia obojstranného konfliktu, ktorý by mohol spôsobiť vážne problémy. V súvislosti s tým obom premiérom odporučil odsunúť prerokovanie zákona na neskoršie obdobie a pokúsiť sa nájsť riešenie akceptovateľné oboma stranami. 
Pál Csáky poďakoval Günterovi Verheugenovi za podrobné hodnotenie a cenné informácie.  Ďalej uviedol, že rómsky splnomocnenec vlády bude pokračovať vo svojej činnosti. Naviac vláda SR pripravuje  vytvorenie rómskeho úradu v regióne s najvyšším zastúpením rómskej populácie.  K otázke krajanského zákona vyslovil Pál Csáky obavy z ťažkostí bilaterálneho riešenia. Upozornil, že takýto stav môže viesť až k vládnej kríze, a preto by uvítal silnejší tlak na dosiahnutie dohody zo strany EÚ.  V ďalšej diskusii otvorili otázku k posledným otvoreným kapitolám SR v rámci negociácií, horizontálne a bilaterálne témy kodanského summitu. Komisár konštatoval, že horizontálne otázky pravdepodobne nebudú problémom,  môžu sa však  vyskytnúť bilaterálne problémy. 
Na záver stretnutia komisár Verheugen upozornil na potrebu vybudovať efektívne štruktúry na čerpanie štrukturálnych fondov, vzhľadom na to, že EK pozná problémy SR v tejto oblasti.  Na podnet veľvyslanca EK v SR E. van der Lindena upozornil aj na nedostatočné kontrahovanie. Vo Finančnom memorande PHARE 2000, kde je momentálne nakontrahovaných približne 45% alokácií, pričom termín ukončenia je 31. decembra 2004.

      
Závery

Pracovná návšteva podpredsedu vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny Pála Csákyho a ministra výstavby a regionálneho rozvoja László Gyurovszkeho prispela k informovaniu vedúcich predstaviteľov EK o aktuálnych krokoch SR v procese začleňovania sa do EÚ. Predstavitelia EK sa vnímajú stav prístupového procesu v SR pozitívne, upozorňujú však na prísny monitoring zo strany EK, na dodržiavanie termínov a záväzkov, ktoré si SR stanovila, na zabránenie vytváraniu nových konfliktných situácií, ktoré by mohli ohroziť hladký priebeh prístupového procesu. Priebeh rokovaní potvrdil, že na oboch stranách je záujem o prehlbovanie otvoreného a partnerského dialógu vo všetkých oblastiach spoločných záujmov.