Príloha č. 2
Analýza bilancií podľa jednotlivých komodít

Príloha č. 2 obsahuje spracovanie bilancií podľa jednotlivých komodít, u ktorých sa predpokladá organizovanie trhu. Trh s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami je ovplyvňovaný rôznymi vonkajšími faktormi, a preto sa bilancia týchto výrobkov musí pravidelne spresňovať a následne sa upravujú aj nástroje na organizovanie trhu v zmysle platných predpisov.

OBILNINY

Na Slovensku v roku 2001 dosiahla produkcia obilnín (vrátane kukurice na zrno) objem 3 212 tis. ton (45,9 % vyšší ako v roku 2000). Táto produkcia je porovnateľná s dlhodobým priemerom, ktorý v uplynulých 10 rokoch dosiahol objem 3 348 tis. ton. 

Celková ponuka obilnín v hospodárskom roku 2001 – 2002 dosiahla objem 3 686,1 tis. ton obilnín. Pri 18,2 % medziročnom raste domácej spotreby a 84,2 tis. ton vývozu dosiahli zásoby obilnín k 30. 6. 2002 objem 496,6 tis. ton. 

	Pre úrodu roku 2001 bola stanovená kvóta predaja potravinárskej pšenice v objeme 600 tis. ton. Pestovatelia do 30. 6. 2002 predali 637 tis. ton tejto komodity, čím splnili rozpísanú kvótu predaja na 106 %.

	Pre hospodársky rok 2002-2003 dosiahli osevné plochy obilnín na výmeru 820,2 tis. ha, pričom sa očakáva, že zberové plochy dosiahnu 818,5 tis. ha. Pri priemernej hektárovej úrode 4,02 t. ha-1 možno očakávať produkciu obilnín v objeme 3 286,8 tis. ton a celkovú ponuku v objeme 3 783,4 tis. ton. Pri uvedenej ponuke možno očakávať domácu spotrebu obilnín v objeme 3 107,5 tis. ton a vývoz v objeme 263,2 tis. ton. V dôsledku uvedených zmien dosiahnu zásoby obilnín k 30. 6. 2003 pravdepodobný objem 363,7 tis. ton. 

Bilancia obilnín na Slovensku

Tab. č. 1
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad	
		2000-2001	2001-2002	2002-2003	
osevná plocha	tis. ha	838,2	850,7	820,1	
zberová plocha	tis. ha	812,4	825,6	818,5	
hektárová úroda	t. ha-1	2,71	3,89	4,02	
produkcia	tis. t	2201,3	3212,0	3286,8	
počiatočné zásoby	tis. t	269,2	429,5	496,6	
dovoz	tis. t	571,1	45,3	52,7	
ostatné zdroje	tis. t	38,6	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	3080,8	3686,8	3836,1	
domáca spotreba	tis. t	2610,5	3039,0	3107,5	
- potravinárska	tis. t	954,2	988,7	1152,6	
- osivárska	tis. t	157,1	163,9	155,7	
- kŕmna	tis. t	1247,7	1585,3	1575,5	
- ostatná	tis. t	251,5	301,1	223,7	
vývoz	tis. t	40,8	84,2	268,5	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	67,0	49,6	
celkové použitie	tis. t	2651,3	3190,2	3425,6	
konečné zásoby	tis. t	429,5	496,6	410,5	
Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – október 2002

Bilancie pšenice a jačmeňa

Tab. č. 2
	pšenica	jačmeň	
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Skutočnosť	Výhľad
	
		2000-2001	2001-2002	2002-2003	2000-2001	2001-2002	2002-2003	
osevná plocha	tis. ha	406,4	446,5	406,1	201,3	196,5	196,1	
zberová plocha	tis. ha	405,2	448,9	406,1	199,4	186,4	196,1	
hektárová úroda	t. ha-1	3,10	4,01	3,98	1,99	3,29	3,70	
produkcia	tis. t	1254,3	1800,1	1614,4	396,7	613,3	726,2	
počiatočné zásoby	tis. t	112,2	177,2	221,7	61,4	80,9	82,7	
dovoz	tis. t	206,1	2,2	2,5	192,4	20,7	30,0	
ostatné zdroje	tis. t	38,6	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	1611,2	1979,5	1838,6	650,5	714,9	838,9	
domáca spotreba	tis. t	1424,0	1682,3	1460,3	560,8	626,5	785,3	
- potravinárska	tis. t	520,1	521,2	600,0	245,3	258,2	310,0	
- osivárska	tis. t	95,0	104,9	95,0	38,2	37,3	37,3	
- kŕmna	tis. t	621,7	860,5	600,0	250,0	261,0	428,5	
- ostatná	tis. t	187,2	195,7	165,3	27,3	70,0	9,5	
vývoz	tis. t	10,0	50,5	160,0	8,8	5,7	5,3	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	25,0	38,6	0,0	0,0	11,0	
celkové použitie	tis. t	1434,0	1757,8	1658,9	569,6	632,2	801,6	
konečné zásoby	tis. t	177,2	221,7	179,7	80,9	82,7	37,3	
Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – október 2002

Bilancia raže a ovsa
Tab. č. 3
		raž	ovos	
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Skutočnosť	Výhľad
	
		2000-2001	2001-2002	2002-2003	2000-2001	2001-2002	2002-2003	
osevná plocha	tis. ha	31,7	38,9	38,2	23,4	18,1	20,8	
zberová plocha	tis. ha	31,5	38,2	38,2	20,9	17,0	20,8	
hektárová úroda	t. ha-1	2,04	2,95	2,66	1,20	1,91	2,20	
produkcia	tis. t	64,2	112,7	101,8	24,9	32,5	47,4	
počiatočné zásoby	tis. t	10,7	3,6	18,0	7,2	1,4	2,6	
dovoz	tis. t	6,3	0,9	0,0	0,3	0,4	0,0	
ostatné zdroje	tis. t	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	81,2	117,2	119,9	32,4	34,3	50,0	
domáca spotreba	tis. t	73,8	93,0	93,1	30,6	31,6	34,1	
- potravinárska	tis. t	42,2	51,0	60,1	0,1	0,1	1,5	
- osivárska	tis. t	6,0	6,9	6,7	4,3	3,3	3,7	
- kŕmna	tis. t	22,2	31,0	25,0	24,2	22,4	27,0	
- ostatná	tis. t	3,4	4,1	1,3	2,0	5,8	1,9	
vývoz	tis. t	3,8	6,2	20,0	0,4	0,1	10,5	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	0,0	0,0				
celkové použitie	tis. t	77,6	99,2	113,1	31,0	31,7	44,6	
konečné zásoby	tis. t	3,6	18,0	6,8	1,4	2,6	5,4	

Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP 
Situačná a výhľadová správa – október 2002

Bilancia kukurice a ostatných obilnín

Tab. č. 4
		kukurica	ostatné obilniny	
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Skutočnosť	Výhľad
	
		2000-2001	2001-2002	2002-2003	2000-2001	2001-2002	2002-2003	
osevná plocha	tis. ha	165,2	137,1	138,4	10,2	13,6	20,5	
zberová plocha	tis. ha	145,0	122,6	138,5	10,4	12,5	18,8	
hektárová úroda	t. ha-1	3,04	5,02	5,37	2,0	2,99	2,85	
produkcia	tis. t	440,4	616,0	743,4	20,8	37,4	53,6	
počiatočné zásoby	tis. t	76,4	165,8	167,8	1,3	0,6	3,8	
dovoz	tis. t	166,5	20,7	20,0	0,1	0,4	0,1	
ostatné zdroje	tis. t	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	683,3	802,5	931,2	22,2	38,4	57,5	
domáca spotreba	tis. t	500,1	571,4	690,0	21,2	34,2	44,7	
- potravinárska	tis. t	143,0	153,0	180,0	3,5	5,2	1,0	
- osivárska	tis. t	12,0	9,3	9,3	1,6	2,2	3,7	
- kŕmna	tis. t	314,2	385,0	460,0	15,4	25,4	35,0	
- ostatná	tis. t	30,9	24,1	40,7	0,7	1,4	5,0	
vývoz	tis. t	17,4	21,3	67,7	0,4	0,4	5,0	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	42,0	0,0				
celkové použitie	tis. t	517,5	634,7	757,7	21,6	34,6	49,7	
konečné zásoby	tis. t	165,8	167,8	173,5	0,6	3,8	7,8	

Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – október 2002

ZELENINA

	Celková produkcia zeleniny v roku 2001 bola 406 064 ton. Produkcia zeleniny           na ornej pôde predstavuje množstvo 149 271 ton (36,8 %) a v domácich záhradkách 256 793 ton (63,2 %).  Najväčší podiel na produkcii má kapusta, a to 127 207 ton (31,3 %), nasledujú rajčiaky 65 854 ton (16,2 %), mrkva s karotkou 37 079 ton (9,1 %), cibuľa 33 460 ton (6,2 %) a paprika 27 862 ton (6,9 %).  
Zberové plochy zeleniny zaberali plochu 32 896 ha. Najväčší podiel, 6 350 ha pripadá na kapustu (19,3 %), nasledujú rajčiaky 4 211 ha (12,8 %), cibuľa 3 241 ha (9,9 %) a mrkva s karotkou 3 025 ha (9,2 %).
Spotreba zeleniny v roku 2000 oproti roku 1999 klesla o 14,5 kg na obyvateľa, t.j.       na 94,2 kg (-13,3 %). Spotreba čerstvej zeleniny klesla na 67,2 kg (-12,5 %) na obyvateľa.
Celková výmera zakrytých plôch v roku 2001 bola cca 221 ha a urodilo sa na nich 8 895 ton zeleniny. Najväčším množstvom sa na produkcii podieľali rajčiaky (48,03 %), uhorky šalátové (25,19 %) a paprika (23,15 %).
Výrobné ceny vzrástli v roku 2001 oproti roku 2000 pri 13 druhoch zo sledovaných 27 druhov zeleniny. Pri ostatných 14 druhoch ceny klesla.
	Celková bilancia zahraničného obchodu SR so zeleninou je pasívna z objemového i finančného hľadiska. Celkový deficit v roku 2001 dosiahol -35 827 ton, vo finančnom vyjadrení -350 727 tis. Sk.

Celková bilancia zeleniny na Slovensku
Tab. č.5
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Predpoklad
	
		1998	1999	2000	2001	2002	
Osevná plocha	ha	40 516	47 003	45 459	44 768	14 083	
Zberová plocha	ha	42 157	46 902	43 834	32 896	13 000	
Hektárová úroda	t.ha-1	14,1 	14,6	10,7	12,3	13,8	
Produkcia	t	593 025	685 379	468 838	406 064 	180 000	
Dovoz	t	64 865	65 265	85 482	80 767	85 000	
Celková ponuka 	t	740 577	750 644	554 320	486 831	265 000	
Dodávky na trh							
a sprac. priem.	t	41 777	42 311 	49 291	59 329	55 000	
Vývoz	t	41 528	49 955	46 955	44 940	42 000	
Spotreba	t	417 194	414 615	362 824	342 154	168 000	
Straty	t	240 078	243 763	95 250	40 408	0	
Celkové použitie	t	740 577	750 644	554 320	486 831	265 000	
Prameň ŠÚ SR, VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – november 2002

ZEMIAKY

	V roku 2001 plochy zemiakov v SR poklesli o 2,96 % v porovnaní s rokom 2000. Celková produkcia zemiakov bola najnižšia za posledných 6 rokov a to 323,3 tis. ton. Z toho produkcia skorých konzumných zemiakov iba 21 696 ton, ostatných konzumných zemiakov 279 329 ton a sadiva 22 278 ton.
Domáca produkcia bola doplňovaná dovozom zemiakov. V hospodárskom roku 2001/2002 sa doviezlo 22 187 ton, z toho sadiva 3 376 ton. Objem dovozu tvoril 6,8 % domácej produkcie zemiakov. Vývoz bol nepatrný (573,4 ton). 
V roku 2002 celková výmera zemiakov je 26 451 ha. Z toho skorých zemiakov 2 416 ha, neskorých konzumných 21 945 ha a množiteľských plôch 2 090 ha. Celková produkcia zemiakov vrátane sadiva sa odhaduje na úrovni 438 544 ton s priemernou hektárovou úrodou 16,58 t/ha.
	Ponuka zemiakov na trhu v súčasnom období prevláda nad dopytom. Priemerná cena výrobcov konzumných zemiakov v 42. týždni (podľa ATIS) bola 4,85 Sk/kg. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku je nižšia o 12,6 %. Priemerná cena ostatných konzumných zemiakov z veľkoobchodu bola 6,22 Sk/kg a priemerná spotrebiteľská cena konzumných zemiakov 8,58 Sk/kg.
	Od 1. 1. 2002 je v SR v platnosti nový colný sadzobník. V rámci colného sadzobníka sú zavedené colné kvóty a colné sadzby vyplývajúce z výsledkov záverečného rokovania Uruguajského kola GATT.
	Od 15. februára 2000 platia opatrenia MP SR č. 9397/1999-510 na podporu a organizovanie agrárneho trhu so zemiakmi – trhový poriadok pre zemiaky. Pre hospodársky rok 2001/2002 bola stanovená kvóta 162 tisíc ton konzumných zemiakov a minimálna cena     5 200 Sk/t. Pre hospodársky rok 2002/2003 je vyhlásená kvóta 140 tisíc ton a minimálna cena 5 200 Sk/t. V hospodárskom roku 2001/2002 od 1. 9. do 31. 3. sa zvyšovala o 350 Sk/t mesačne za skladovanie. Minimálna cena platí len pre kvótovanú produkciu konzumných zemiakov, na ktorú je viazaná dotačná podpora. V hospodárskom roku 2001/2002 bola kvóta splnená na 95 %. Celková produkcia zemiakov u producentov, ktorí mali pridelenú kvótu bola 158,8 tis. ton. Predaj kvótovaných zemiakov bol ukončený koncom apríla a činil 153 970 ton. 

Bilancia konzumných zemiakov v SR podľa hospodárskych rokov

Tab. č. 6
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť 	Výhľad 2002-2003	
		1998-1999	1999–2000	2000-2001	2001-2002		
Zberová plocha	tis.ha	28,8	26,8	27,0	26,2	26,5	
Hektárová úroda	t/ha	14,33	14,33	15,47	12,35	16,58x	
Produkcia 	tis.t	412,0	384,5	418,8	323,3	438,5	
Dovoz 	tis.t	36,7	62,3	8,9	22,2	6,0	
Z toho sadivo	tis.t	3,2	4,6	3,2	3,4	3,0	
Celková ponuka 	tis.t	448,7	446,8	427,7	345,5	444,5	
Spotreba celkom 	tis.t	448,7	446,8	427,7	345,5	444,5	
z toho 							
  - konzum* : 	tis.t	405,6	386,8	367,6	319,2	368,0	
A/ zušľ. výrobky  	tis.t	40,0	40,0	40,0	40,0	40,0	
B/ škrobárne 	tis.t	3,0	3,0	3,0	3,0	3,0	
 - sadivo** 	tis.t	30,0	50,4	50,0	25,7	63,5	
 - kŕmne a straty	tis.t	5,3	8,4	4,0	0,0	8,0	
 - vývoz  	tis.t	7,8	1,2	6,1	0,6	8,0	

Prameň: ŠÚ SR *vrátane sadiva, **spotreba domáceho a dovezeného certifikovaného sadiva
Poznámka: hospodársky rok – ide o obdobie od 1. 6. do 31. 5. nasledujúceho roku, x - odhad
Situačná a výhľadová správa – november 2002

CUKOR

	V roku 2001, podľa ŠÚ SR, na zberovej ploche 31,5 tis. ha bola produkcia cukrovej repy v množstve 1 286,1 tis. ton.  Hektárová úroda dosiahnutá v tomto roku bola 40,81 t/ha.
	Podľa údajov Slovenského cukrovarníckeho spolku (SCS) boli v roku 2001 zberové plochy cukrovej repy 31,6 tis. ha. Produkcia bola v množstve 1 370,3 tis. ton pri hektárovej úrode 43,42 t/ha a cukornatosti 15,34%. Z uvedenej produkcie cukrovej repy sa vyrobilo 172,2 tis. ton cukru.
	Podľa odhadu úrod poľnohospodárskych plodín k 15. 8. 2002, ŠÚ SR predpokladá v roku 2002 produkciu cukrovej repy 1 309,2 tis. ton pri hektárovej úrode 43,42 t/ha.  
	Spotrebiteľská cena cukru na Slovensku v I. polroku 2002 bola najvyššia v januári     a vo februári, a to 26,69 Sk/kg. Oproti najvyššej hodnote v apríli v roku 2001 je to zníženie o 0,45 Sk/kg (-1,7 %). 
	V zahraničnom obchode SR s cukrom sa za  I. polrok 2002 doviezlo 26 606 ton cukru v hodnote 348 992 tis. Sk, v priemernej cene 13,12 Sk/kg. Údaj o množstve dovezeného cukru zahŕňa aj dovoz cukru pre zušľachťovací styk. Vyviezlo sa 17 949 ton cukru v hodnote 239 455 tis. Sk v priemernej cene 13,34 Sk/kg. Dovoz prevýšil vývoz o objem 8 657 ton, saldo predstavuje -109 537 tis. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím roku 2001 je to o 11 351 ton menej (-69,1 %) a záporné saldo sa znížilo o 337 597 tis. Sk (-75,5 %).
	Podľa druhého odhadu spoločnosti F. O. Licht z apríla 2002 celosvetová produkcia cukru v roku 2001/02 vzrastie na 132 216 tis. ton v hodnote surového cukru, čo predstavuje medziročný nárast o cca 1,98 mil. ton (+1,5).
Svetové ceny bieleho cukru podľa Londýnskej burzy udržiavali na pomerne vysokej úrovni s celoročným priemerom 248,94 USD/t, čo predstavuje medziročný nárast o 27 USD/t a dostali sa zhruba na úroveň roku 1998.  

Bilancia cukru v tis. tonách 
Tab. č. 7
	1997	1998	1999	2000	2001	predpoklad 2002	výhľad 2003	
								
Počiatočné zásoby k 1. 1.	184,0	196,3	111,1	163,5	123,2	147,5	131,5	
Výroba cukru	217,9	153,2	196,0	128,8	172,2	181,0	190,0	
Dovoz	8,3	2,6	13,9	4,6	7,7	8,0	8,0	
Iné zdroje 	7,1	14,9	11,9	12,0	7,2	5,0	-	
Celková ponuka	417,3	367,0	332,9	308,9	310,8	341,5	329,5	
Tuzemská spotreba	201,7	200,2	164,8	181,4	134,9	160,0	175,0	
z toho: obyvateľstvo	103,8	109,3	90,0	102,3	67,1	75,0	85,0	
potravinársky priemysel	85,5	81,2	63,0	67,2	56,0	85,0	90,0	
 mimo potrav. priem.	12,4	9,7	11,8	11,9	11,8	-	-	
Vývoz	19,3	55,7	4,6	4,3	28,4	50,0	40,0	
Celková spotreba	221,0	225,9	169,4	185,7	163,3	210,0	215,0	
Konečné zásoby k 31. 12.	196,3	111,1	163,5	123,2	147,5	131,5	114,5	
Prameň: MP SR
Situačná a výhľadová správa – október 2002

Bilancia cukru v hospodárskych rokoch v tis. t.
Tab. č. 8
	1997-98	1998-99	1999-00	2000-01	predpoklad	výhľad	
					*2001-02	2002-03	
Počiatočné zásoby k 1.10.	35,4	33,1	19,9	32,1	71,5	78,6	
Výroba cukru	222,4	166,4	179,0	128,8	176,2	190,0	
Iné zdroje	10,0	5,6	4,0	7,2	6,3	-	
Dovoz spolu	3,6	10,7	5,7	6,7	3,5	8,5	
Zdroje spolu	271,4	215,8	208,6	174,8	257,5	277,1	
Dodávky pre obyv. a výrobu	190,2	177,6	167,1	127,7	133,8	175,0	
Ostatné dodávky	2,4	1,8	6,0	7,8	-	-	
Vývoz spolu	45,7	16,5	3,4	3,9	45,1	42,0	
Predaj spolu	238,4	195,9	176,5	139,4	178,9	217,0	
Konečné zásoby k 30.9.	33,1	19,9	32,1	35,4	78,6	60,1	
* od roku 2001-02 je hospodársky rok od 1.7. do 30.6.
Prameň: MP SR
Situačná a výhľadová správa – október 2002

HOVÄDZÍ DOBYTOK

	Vyšší predaj jatočného hovädzieho dobytka v I. štvrťroku 2002 (vplyvom oživenia vývozu), ale najmä pokračujúci pokles počtu narodených teliat (ako výsledok dlhodobo klesajúcej natality kráv) spôsobili, že aj pri mierne vyššom počte kráv ako v roku 2001, sa počet HD v SR v I. polroku 2002 znižoval. K 30. 6. 2002 bolo v SR 641,5 tis. ks HD, čo je o 14,3 tis. ks (o 2,2 %) menej ako bolo k 30. 6. 2001, resp. o 3,4 tis. ks (o 0,5 %) menej ako  na začiatku roka 2002.
	Z ponuky jatočného hovädzieho dobytka na II. štvrťrok 2002 sa odčerpalo len 76,3 %, pritom predaj jatočného hovädzieho dobytka v II. štvrťroku 2002 bol v porovnaní s II. štvrťrokom 2001 nižší o 8,4 % a v porovnaní s I. štvrťrokom 2002 nižší o 15,8 %. Ak by sa bolo odčerpalo celé ponúkané množstvo jatočného dobytka, pokles stavov HD by bol ešte výraznejší.
Za I. polrok 2002 sa v SR predalo 35 615 t ž. hm. jatočného HD (oproti I. polroku 2001 viac o 1981 t, resp. o 5,9 %), z toho 31 665 t v organizáciách zapísaných v Registri fariem (oproti I. polroku 2001 viac o 6,7 %). 
	Od začiatku roka do konca júna 2002 sa zo SR vyviezlo 4 188 t HD v prepočte           na mäso na kosti, t. j. o 160,2 % viac ako v rovnakom období 2001. V II. štvrťroku 2002 sa vyviezlo o 10,1 % viac dobytka ako v II. štvrťroku 2001, ale o 1 357 t v prepočte na mäso      na kosti (49,0 %) menej ako v I. štvrťroku 2002. Vysoký podiel na tomto vývoze má ľahký dobytok do 300 kg ž. hm. (II. polrok 2002 = 74,9 %, I. polrok 2002 = 42,0 %).
	Dovoz HD do SR v I. polroku 2002 sa znížil. Oproti I. polroku 2001 poklesol o 607 t v prepočte na mäso na kosti (o 65,7 %).
	Vývoj cien jatočného HD a hovädzieho mäsa v I. polroku 2002 ovplyvňovala stanovená minimálna cena jatočných býkov a pretrvávajúci nízky dopyt. V dôsledku toho mali v podstate klesajúci trend.

	V roku  2002 v SR predpokladáme:
- Zvýšenie počtu hovädzieho dobytka na 637,0 tis. ks, t.j. o 7,9 tis. kusov (o 1,2 %) nižší ako na konci minulého roka.
- Produkcia jatočného hovädzieho dobytka 71 722 ton  ž. hm. (o 8 309 t, t. j. o 13,1 % viac ako predaj v roku 2001). Vzhľadom na možnosti odbytu sa predpokladá, že sa v roku 2002 predá len 61 900 ton v ž. hm.
- Predaj jatočných teliat za rok 2002 sa odhaduje na 2 541 ton ž. hm. 
- Stagnáciu cien jatočného dobytka a hovädzieho mäsa v III. štvrťroku a mierne zvýšenie   v IV. štvrťroku 2002.
- Zníženie domácej spotreby hovädzieho mäsa na cca 6,5 kg mäsa na kosti v prepočte            na jedného obyvateľa. Spotreba teľacieho mäsa zostane na úrovni 0,1 kg v hodnote na kosti   na 1 obyvateľa.

Bilancia jatočného dobytka v roku 2000, 2001 a prognóza na rok 2002

Tab. č. 9
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	predbežný údaj	prognóza	
Stavy dobytka ( v tis. ks)	646,1	644,9	637,0	
Stavy kráv (v tis. ks)	271,2	272,6	273,0	
Hovädzie mäso na kosti	ton	ton	ton	
Počiatočné zásoby	5 528	2 848,0	2 525,0	
Produkcia	47 950	38 175,0	43 177	
Import  	2 758	1 683,0	304,0	
Zdroje   s p o l u  	56 236	42 706,0	46 006,0	
Export	4 101	3 297,0	6 432,0	
Domáca spotreba 	49 287	36 883,0	34 868,0	
Výdaje  spolu	53 388	40 180,0	41 300,0	
Konečné zásoby	2 848	2 525,0	4 706,0	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 - VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – september 2002

JATOČNÉ OŠÍPANÉ

V II. štvrťroku 2002 pokračoval priaznivý vývoj počtu ošípaných, ich úžitkovosti a produkcie. V dôsledku stanovenia minimálnej ceny jatočných ošípaných, pri existujúcej kúpyschopnosti obyvateľstva sa začali prejavovať problémy s odbytom ošípaných a bravčového mäsa. Tieto boli operatívne riešené subvenciami podporujúce spracovanie jatočných ošípaných.
Aj II. polroku  i za celý rok 2002 sa očakávajú v produkcii jatočných ošípaných priaznivejšie výsledky nielen v porovnaní s rokom 2001, ale čiastočne aj oproti našim pôvodným odhadom. Na základe údajov k 30.6.2002 sa predpokladá do konca roka 2002 nasledovný vývoj trhu s ošípanými v SR: 

- Zvýšenie celkového počtu ošípaných na 1 500 tis. ks , čo je o 30,6 tis. ks (o 2,1 %) viac ako na konci roka 2001 a počtu prasníc na 133,6  tis. ks, t.j. oproti roku 2001 vyšší o 2,6 tis. ks     (o 0,2 %).
- Produkciu jatočných ošípaných 229 785 t  ž. hm. (o 4 473 ton, resp. o 2,0 % vyššia ako v roku 2001), v tom predaj 177 535 t ž. hm..
- Dovoz ošípaných a bravčového mäsa v II. polroku 2002 oproti I. polroku 2002 bude nižší cca o 2 900 t v mäse (asi o 42 %) a oproti II. polroku 2001 nižší približne o 59 %.
- Domácu spotrebu bravčového mäsa na kosti cca 30,5 kg/obyvateľa (oproti roku 2001 menej o 0,4 %).
- Ceny jatočných ošípaných a bravčového mäsa v II. polroku 2002, oproti II. štvrťroku 2002 zaznamenajú mierny nárast, ale budú sa pohybovať pod minuloročnou úrovňou a je dosť pravdepodobné, že v priemere za rok 2002 budú nižšie ako boli v roku 2001.

Bilancia jatočných ošípaných v roku 2000, 2001 a prognóza na rok 2002

Tab. č. 10
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	predbežný údaj	prognóza	
Stavy ošípaných ( v tis. ks)	1488,4	1 469,4	1 500	
Stavy prasníc  (v tis. ks)	131,0	131,0	133,6	
Bravčové mäso na kosti	ton	ton 	ton 	
Počiatočné zásoby	5 968	3 878	2 485	
Produkcia	163 603	153 012	156 284	
Import  	13 166	13 738	11 121	
Zdroje   s p o l u  	182 737	170 627	169 890	
Export	20	778	500	
Domáca spotreba 	178 839	167 365	166 650	
Výdaje spolu	178 859	168  143	167 150	
Konečné zásoby	3 878	2 485	2740	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 - VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – september 2002

JATOČNÉ OVCE

	Dlhodobá štátna podpora chovu oviec v SR sa v roku 2001 prejavila pozitívnym vývojom počtov oviec a ukazovateľov plodnosti a produkcie jatočných oviec, mlieka i vlny.

-   K 31. 12. 2000 bolo v SR 358,4 tis. ks oviec , z toho 212,6 tis. ks bahníc.
-   Produkcia jatočných oviec 3 409 t ž. hm., ovčieho mlieka 10 548 tis. l , ovčej vlny v pote     990 ton.
-   Predaj jatočných oviec 2 959 ton  ž. hm., z toho 1 224 ton ž. hm. jatočných jahniat ovčieho mlieka 8 790 tis. litrov a  ovčej vlny v pote 628 ton.
-   Export 713,1 t oviec v prepočte na mäso,  376 t ovčích syrov v rámci subvenčného vývozu  (subvencie v čiastke 5,0 mil. Sk) a 1 988 ton ovčej vlny.
-   Import 49,3 ton oviec v prepočte na mäso a  2 452 ton ovčej vlny.

	Vývoj trhu jednotlivých komodít chovu oviec na Slovensku v I. polroku 2002 bol diferencovaný. V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa zvýšili počty oviec (o 0,4 %), vzrástol predaj jatočných oviec (o 4,3 %) a ovčieho mlieka (o 8,9 %) avšak výrazne sa znížila produkcia vlny (o 30,6 %) a predaj vlny (o 38,6 %). Niektoré výsledky v II. štvrťroku naznačujú spomalenie dynamiky vývoja, čo sa prejaví znížením medziročného prírastku produkcie. 
	
V roku 2002 v chove oviec za SR, v porovnaní s rokom 2001, predpokladáme:

- Zvýšenie počtu oviec spolu na 362,0 tis. ks (+ 1,0 %) a bahníc na 214,0 tis. ks (+ 0,7 %).
- Produkciu ovčieho mlieka 10 518 tis. l  (+0,4 %), predaj ovčieho mlieka celkom 8 941 tis. l (+1,7 %).
- Produkciu jatočných oviec 3 470 t ž. hm. (+1,8 %), predaj jatočných oviec 3 020 t ž. hm.     (+2,1 %), z toho jatočných jahniat 1 260 t ž. hm. (+2,9 %).
- Produkciu vlny v pote 1 000 ton (+1,0 %) a predaj 630 t ovčej vlny v pote (+ 0,3 %). 
- Vyšší export jatočných oviec o 1,4 % a import oviec o 3,8 % viac ako v roku 2001.
- Oproti roku 2001 nižšiu domácu spotrebu ovčieho mäsa (o 2,3 %), stagnáciu v spotrebe bryndze a vlny.
- Zvýšenie ceny jatočných jahniat, ovčieho mlieka, stagnáciu cien jatočných oviec a ceny vlny.

Bilancia jatočného ovčieho a kozieho mäsa  v roku 2000, 2001 a prognóza                         na rok 2002,2003

Tab. č. 11
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Rok 2003	
 	skutočnosť	odhad	prognóza	prognóza	
 	ton	ton	ton	ton	
	ovce	kozy	ovce	kozy	ovce	kozy	ovce	kozy	
Počiatočné zásoby	75	0	74	0	57	0	57	0	
Produkcia	1 619	356	1 773	358	1 812	357	1 812	357	
Import  	62	0	49	0	50	0	50	0	
Zdroje   s p o l u  	1 756	356	1 896	358	1 919	357	1 919	356	
Export 	737	13	713	1	740	3	740	3	
Spotreba  celkom	945	343	1 126	358	1 100	354	1 100	354	
Konečné zásoby	74	0	57	0	79	0	79	0	
ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, Spotreba - predbežný údaj ŠÚ SR, Prognóza -VÚEPP
Ovce, situačná a výhľadová správa – september 2002, rok 2003 - odhad MP SR
Kozy, situačná a výhľadová správa – máj 2002, rok 2003 - odhad MP SR

Bilancia ovčej vlny v roku 2000, 2001 a výhľad na rok 2002
Tab. č. 12
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	skutočnosť	prognóza	
Stavy oviec ( v tis. ks)	348	358,4	362,0	
Stavy bahníc ( v tis. ks)	211,6	212,6	214,0	
 	tony	tony	tony	
Počiatočné zásoby	500	500	400	
Domáca produkcia 	930	990	1 000	
Import  	1808	2 452	1 900	
Zdroje   s p o l u  	3238	3 942	3 300	
Export  spolu	773	1 988	1 400	
Domáca spotreba (odhad)	1965	1 554	1 500	
Výdaje spolu	2738	3 542	2 900	
Konečné zásoby	500	400	400	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 – VÚEPP
Situačná a výhľadová správa – september 2002

KRAVSKÉ MLIEKO

Priemerné počty dojníc sa v porovnaní I. polrokov 2002 a 2001 stabilizovali na 239,8 tis. ks. 
	Priemerná denná dojnosť na dojnicu vzrástla v I. polroku 2002 oproti I. polroku 2001 o 0,61 l , čo je nárast o 4,77 %, pričom sa polročná dojnosť zvýšila z 2 314,9 l o 104,3 l, t.j. 4,51 % na 2 419,2 l.
	V medziročnom porovnaní I. polrokov 2002 a 2001 výroba kravského mlieka vzrástla o 25 mil. l, t.j. o 4,5 % a to z 555,1 mil. l v I. polroku 2001 na 580,1 mil. l v I. polroku 2002 . 
	V porovnaní I. polrokov 2002 a 2001 vzrástlo percento tržnosti medziročne z 87,93 % na 88,97 %, čo je nárast o 1,04 bodu.
	V I. polroku 2002 sa nakúpilo v spracovateľskom priemysle podľa ML (MP SR) 6-12 „Veľké mliekárne“ 506,056 tis. ton mlieka, t.j. o 32,951 tis. ton viac ako v rovnakom období predchádzajúceho roka. Nákup surového kravského mlieka v porovnávanom období celkom vzrástol z 487,087 tis. ton na 522,262 tis. ton. Nákup surového kravského mlieka v sledovanom období zaradeného do Q. a I. triedy predstavuje 97,83 %, čo je o 2,16 bodu viac ako v porovnateľnom období minulého roka.
	Produkcia mliečnych výrobkov v medziročnom porovnaní I. polrokov 2002 a 2001 vzrástla pri kyslomliečnych výrobkoch o 6 424 ton, t.j. 25,64 %, pri smotanách spolu o 1 410 ton, t.j. o 14,86 %, pri syroch spolu o 979 ton, t.j. o 3,59 % a pri konzumnom mlieku spolu o 898 ton, t.j. o 0,54 %.
	Pokles produkcie bol pri masle o 1 171 ton, t.j. o 13,52 %, pri sušenom mlieku spolu o 448 ton, t.j. o 6,94 %, z toho pri odstredenom sušenom mlieko o 232 ton, t.j. o 5,79 %     a pri plnotučnom sušenom mlieku o 308 ton, t.j. o 12,57 %.
	Vývoj zahraničného obchodu v prepočte na mlieko v I. polroku 2002 oproti I. polroku 2001 bol pozitívny. Saldo zahraničného obchodu v prepočte na mlieko bolo kladné 75 713 tis. l, t.j. o 24,31 % viac ako v predchádzajúcom roku. V peňažnom vyjadrení sa saldo zahraničného obchodu zlepšilo o 103 016 tis. Sk, čo predstavuje zlepšenie o 18,63 %.
Cena nakúpeného surového kravského mlieka v I. polroku 2002 oproti I. polroku 2001 vzrástla z 8,53 Sk/kg na 8,98 Sk/kg, čo je nárast o 8,98 %. V porovnaní s priemernou cenou v I. polroku 2000 vzrástla o 1,21 Sk/kg, t.j. zvýšenie o 14,63 %. 
 Spracovateľské ceny sledovaných mliečnych výrobkov v I. polroku 2002 oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka v indexovom vyjadrení vzrástli v intervale od 100,63 do 117,05. Klesli pri masle čerstvom indexom 99,96, pri masle blokoch 16 % vody indexom 94,45, pri masle v blokoch 18 % vody 97,53, pri smotane 33 % indexom 97,49,       pri mlieku nízkotučnom trvanlivom indexom 98,49 a pri mlieku polotučnom trvanlivom indexom 96,23.
Spotrebiteľské ceny sledovaných mliečnych výrobkov za sledované obdobie vzrástli v indexovom vyjadrení od 103,58 do 108,47.
Obchodný výkon bol v I. polroku 2002 pri Eidamskej tehle 27,92 %, pri masle čerstvom 16,89 % a pri mlieku polotučnom 6,57 %.

Bilancia predaného kravského mlieka v roku 2000, 2001, prognóza na rok 2002 a 2003

Tab. č. 13
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Rok 2003	
 	skutočnosť	odhad	prognóza	prognóza	
Priem. stavy dojníc (v tis. ks)	246,1	239,3	238,0	235,0	
Úžitkovosť (v kg) 	4 466,8	4 793,1	5 047,0	5 303,4	
 	tis. ton	tis. ton	tis. ton	tis. ton	
Produkcia 	1 099,4	1 147,2	1 201,2	1 246,3	
Počiatočné zásoby	13 905	20 600	21 115	20 600	
Nákup mlieka spracovateľmi  	929 877	980 565	1 052 000	1 100 000	
Import  mlieka  	92 494	92 906	93 000	94 000	
Zdroje   s p o l u  	1 036 276	1 094 071	1 166 115	1 214 600	
Export mlieka  spolu	227 321	247 406	265 000	284 000	
Domáca spotreba 	788 355	825 550	880 515	910 000	
Konečné zásoby	20 600	21 115	20 600	20 600	

Prameň: ML (MP SR) 6-12 a ML (MP SR) 6-04, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, IPA SR
Situačná a výhľadová správa – september 2002

HYDINOVÉ MÄSO A VAJCIA

	Na základe výsledkov živočíšnej výroby (ŠÚ SR) možno konštatovať, že v roku 2001 vzrástol priemerný počet hydiny spolu na Slovensku oproti predchádzajúcemu roku o 5,2 %                 a priemerný počet sliepok o 3,0 %.
	Predaj jatočnej hydiny z prvovýroby spolu dosiahol 53,7 tis. ton (vrátane odhadu        za ostatných chovateľov nezapísaných v registri fariem), čo je viac oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka o 4,9 % ( o 2,5 tis. ton). Predaj jatočných kurčiat sa zvýšil o 5,5 % (o 2,5 tis. ton), jatočných moriek o 9,8 % (236 ton). Jatočných sliepok sa predalo menej o 5,4 % (o 183 ton). 
	Pokračoval trend rastu produkcie slepačích vajec (násadových i konzumných) z konca minulého roka. Za hodnotené obdobie dosiahla celková znáška 581 mil. ks, čo je viac o 4,9 % (o 27 mil. ks), ako v rovnakom období minulého roku (2001) a to v dôsledku vzrastu priemerného počtu sliepok a priemernej znášky na sliepku o 1,9 % (o 1,9 ks).

	V zahraničnom obchode s hydinou a vajcami sa tak ako v roku 2001 i v I. polroku 20002 dosiahla záporná bilancia. Dosiahnutá strata za toto obdobie vo výške 113,6 mil. Sk prekročila úroveň rovnakého obdobia predchádzajúceho roka o 150 mil. Sk, t.j. o 56,9 %. Najväčší podiel 51,9 % (cca – 215,0 mil. Sk) na celkovom negatívnom salde dosiahla živá hydina. Hydinové mäso predstavuje z celkového objemu 46,6 % (-192,7 mil. Sk) a vaječné hmoty 3,8 % (-15,9 mil. Sk). Pozitívna bilancia sa dosiahla iba za vajcia a to v objeme 10,0 mil. Sk.
	Uvedený vývoj od začiatku roka naznačuje, že v porovnaní s rokom 2001, v roku 2002 možno očakávať vzrast priemerného počtu hydiny o 2,3 %, vzrast produkcie jatočnej hydiny v živom na 125,7 tis. ton, t.j. o 4,2 % a vzrast produkcie vajec na 1 220 mil. ks, t.j. o 5,3 %. Zároveň možno očakávať negatívnu bilanciu zahraničného obchodu s hydinou a vajcami najmä v dôsledku pretrvávajúceho zvýšeného dovozu hydinového mäsa. Situáciu s hydinou bude i v tomto roku ovplyvňovať výskyt choroby BSE, cenové relácie jednotlivých druhov mias na Slovensku a kúpyschopnosť obyvateľstva.

Bilancia výroby a spotreby hydinového mäsa (vrátane výrobkov) v roku 2000, 2001 a odhad na rok 2002
Tab. č. 14
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	skutočnosť	odhad	
 	ton	ton	ton	
Počiatočné zásoby	4 145	3 212	5 480	
Produkcia	84 710	91 632	94 275	
Import  	8 780	14 148	13 000	
Celková ponuka  	97 635	108 992	112 755	
Spotreba celkom	92 465	*98 973	101 120	
Export  spolu	1 958	4 539	6 000	
Celkové použitie 	93 724	103 512	107 120	
Konečné zásoby	3 212	5 480	5 635	
* odhad
Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, MP SR
Situačná a výhľadová správa – september 2002

Bilancia výroby a použitia konzumných vajec v škrupine (vrátane výrobkov)           v roku 2000, 2001 a odhad na rok 2002
Tab. č. 15
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	
 	skutočnosť	skutočnosť	odhad	
 	tis. ks	tis. ks	tis. ks	
Počiatočné zásoby	15 023	10 000	16 639	
Produkcia	1 066 508	1 095 597	1 160 000	
Import  	92 162	72 980	55 000	
Celková ponuka  	1 173 693	1 178 577	1 231 639	
Export 	16 422	26 979	30 000	
Spotreba  celkom	1 132 248	*1 134 959	1 156 474	
Celkové použitie	1 148 670	1 161 938	1 186 474	
Konečné zásoby	10 000	16 639	45 165	
Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, MP SR / Situačná a výhľadová správa – september 2002