Národný inšpektorát práce

Správa
o činnosti orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce
a o stave ochrany práce v roku 2001

Bratislava, marec 2001

Obsah
1. IDENTIFIKÁCIA ORGANIZÁCIE	3
2. POSLANIE A STREDNODOBÝ VÝHĽAD	4
3. ČINNOSŤ A POZNATKY INŠPEKCIE PRÁCE	5
3.1 Sumarizácia činnosti	5
3.1.1 Kontrolované podnikateľské subjekty	5
3.1.2 Dozorná činnosť – výkony inšpekcie práce	6
3.1.3 Zistené nedostatky	6
3.2 Úlohy z plánu činnosti na príslušný rok	7
3.2.1 Celoslovenské úlohy	7
3.2.2 Krajské úlohy inšpektorátov práce	9
3.3 Poznatky z jednotlivých oblastí výkonu činnosti inšpekcie práce	10
3.3.1 Pracovné podmienky, systém riadenia BOZP	10
3.3.2 Ochrana zdravia – faktory pracovného prostredia	11
3.3.3 Pracovnoprávne a mzdové predpisy (nelegálna práca), záväzky vyplývajúce z kolektívnych zmlúv	11
3.3.4 Prevádzkové budovy a objekty	13
3.3.5 Technický stav strojov a zariadení	14
3.3.6 Vyhradené technické zariadenia	14
3.3.7 Trhový dohľad	15
3.3.8 Sťažnosti, oznámenia a podnety	15
3.3.9 Kolaudácie	15
3.3.10 Jadrová energetika	16
3.3.11 Vyšetrovanie pracovných úrazov, prevádzkových nehôd, porúch technických zariadení a chorôb z povolania	19
3.3.12 Vydané osvedčenia a oprávnenia	20
3.3.13 Sankčné opatrenia	21
3.3.14 Poradenská činnosť	22
3.4 Technická normalizácia	22
3.5 Spolupráca na legislatívnej činnosti MPSVR SR	24
3.6 Spolupráca s inými orgánmi a organizáciami	25
3.7 Medzinárodná spolupráca	26
3.8 Publikačná a prednášková činnosť	27
4. ROZPOČET, PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY	28
4.1 Bežné výdavky	28
4.2 Kapitálové výdavky	29
4.3 Príjmy	29
5. PERSONÁLNE OTÁZKY	31
5.1 Personálne zloženie	31
5.1.1 Organizačná štruktúra NIP a inšpektorátov práce	31
5.1.2 Prehľad počtu pracovníkov	32
5.1.3 Prehľad počtu inšpektorov	33
5.1.4 Prehľad kvalifikačného zloženia inšpektorov	33
5.2 Rozvoj ľudských zdrojov	33
6. CIELE A PREHĽADY ICH PLNENIA	34
7. HODNOTENIE A ANALÝZA VÝVOJA	34
8. HLAVNÉ SKUPINY UŽÍVATEĽOV VÝSTUPOV ORGÁNOV IP	37
PRÍLOHA č. 1 – Tabuľkové prílohy a grafy z činnostnej štatistiky Inšpekcie práce rezortu NIP
PRÍLOHA č. 2 – Rozbor pracovnej úrazovosti v Slovenskej republike za rok 2001
PRÍLOHA č. 3 – Rozbor pracovných úrazov a prevádzkových nehôd v organizáciách v pôsobnosti dozoru NIP za rok 2001

1. IDENTIFIKÁCIA ORGANIZÁCIE
Názov:	Národný inšpektorát práce
Sídlo:	Špitálska 8, 815 07 Bratislava
Rezort:	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR
Meno štatutára:	Ing. Milan Šemelák, generálny inšpektor práce
Vedúci pracovníci:	Ing. Anton Kasana, námestník generálneho inšpektora práce
Ing. Monika Berecová, Ing. Miroslava Kapková, Ing. Ján Lepeň,
Mgr. Ľubica Mrafková, JUDr. Emil Pastucha, Ing. Rudolf Richter, CSc.,
Ing. Ján Sabo - riaditelia odborov,
Ing. Ľubomír Kopecký, riaditeľ Verejného publikačného a informačného strediska ochrany práce
Kontakt:	telefón	02 / 5975 1111 (ústredňa),
fax	02 / 5296 1421, 5292 6460
e-mail	nip@safework.gov.sk
www.safework.gov.sk
Hlavné činnosti:	inšpekčná činnosť v oblasti inšpekcie práce, vrátane poskytovania poradenstva v oblasti ochrany práce, technická normalizácia v zmysle zákona č. 95/2000 Z.z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Organizácie riadené Národným inšpektorátom práce
Národný inšpektorát práce riadi a kontroluje inšpektoráty práce. Sídla a územné obvody inšpektorátov práce sú zhodné so sídlami a územnými obvodmi krajov.
Inšpektorát práce Bratislava
Jozefská 6, 812 91 Bratislava
Telefón:	02 / 5296 4482, 5296 4486, 5296 1354, 5296 1355
Fax:	02 / 5296 4293
E-mail:	ibp1@company.sk
Hlavný inšpektor práce: Ing. Jozef Čapkovič
Inšpektorát práce Trnava
Jána Bottu 4, 917 01 Trnava
Telefón:	033 / 5521 597, 5521 614
Fax:	033 / 5521 614
E-mail:	ita@nextra.sk
Hlavný inšpektor práce: Ing. Daniel Ižold
Inšpektorát práce Trenčín
Hodžova 36, 911 01 Trenčín
Telefón:	032 / 7441 647, 7441 646
Fax:	032 / 7441 648
E-mail:	ibptn@psg.sk
Hlavný inšpektor práce: Ing. Ľuboš Helbich

Inšpektorát práce Nitra
Jelenecká cesta 49, 950 38 Nitra
Telefón:	037 / 6515 745-6
Fax :	037 / 7415 241
E-mail:	ibpnitra@monet.sk
Hlavný inšpektor práce: Ing. Miroslav Adamský, CSc.
Inšpektorát práce Žilina
Hlavná 2, 010 09 Žilina
Telefón:	041 / 5689 495
Fax :	041 / 5689 494
E-mail:	ip.zilina@nextra.sk
Hlavný inšpektor práce: JUDr. Rudolf Kubica
Inšpektorát práce Banská Bystrica
Partizánska cesta 98, 974 33 Banská Bystrica
Telefón:	048 / 4141 741-5
Fax:	048 / 4142 108
E-mail:	ibb@bb.telecom.sk
Hlavný inšpektor práce: Ing. Marián Lovič
Inšpektorát práce Prešov
Konštantínova 6, 080 01 Prešov
P. O. BOX 12
Telefón:	051 / 7712 693
Fax:	051 / 7712 693
E-mail:	hip.ippo@nextra.sk
Hlavný inšpektor práce: Ing. Július Priputen
Inšpektorát práce Košice
Masarykova 10, 040 09 Košice
Telefón:	055 / 6338 798, 6337 223-4
Fax:	055 / 6335 482
E-mail:	ibpke@ibp.lynx.sk
Hlavný inšpektor práce: Ing. Ivan Majer

2. POSLANIE A STREDNODOBÝ VÝHĽAD
Národný inšpektorát práce (ďalej „NIP“) v zmysle zákona č. 95/2000 Z.z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov najmä riadi a kontroluje inšpektoráty práce, zabezpečuje prevádzku informačného systému ochrany práce, vykonáva inšpekciu práce v jadrovej energetike a podieľa sa na výchove a odbornom vzdelávaní zamestnancov inšpektorátov práce a na príprave koncepčných materiálov v oblasti ochrany práce.
Hlavným poslaním inšpektorátov práce je presadzovanie ochrany zamestnancov pri práci a výkon štátnej správy v oblasti inšpekcie práce v zmysle zákona č. 95/2000 Z.z.. Inšpekčná činnosť bola zameraná na dozor nad dodržiavaním právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (ďalej „BOZP“) a zaistenie bezpečnosti technických zariadení vrátane predpisov upravujúcich faktory pracovného prostredia.
Od 1. 7. 2001 sa podľa § 2 ods.1 zákona č. 95/2000 Z.z. dozor rozšíril aj na ďalšie oblasti:
•	pracovnoprávne predpisy upravujúce najmä vznik, zmenu a skončenie právnych vzťahov, pracovné podmienky zamestnancov vrátane pracovných podmienok žien, mladistvých a osôb so zmenenou pracovnou schopnosťou,
•	mzdové predpisy,
•	záväzky vyplývajúce z kolektívnych zmlúv.
Presadzovanie predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov pri práci, zlepšovanie pracovných a sociálnych podmienok zaisťujúcich zachovanie zdravia a pracovnej schopnosti zamestnanca bude ďalej hlavným cieľom pôsobenia orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce.
Dôležitým poslaním orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce (ďalej „IP“) je poskytovanie poradenstva v oblasti ochrany práce zamestnávateľom, zamestnancom a fyzickým osobám.
Pre systematické napredovanie a rozvoj a začlenenie sa Slovenskej republiky do európskych štruktúr je potrebné prispôsobiť novým trendom aj štátnu politiku v oblasti BOZP, stanoviť jednotné a jasné ciele na obdobie 10 – 15 rokov, kde sa predpokladá aj zapojenie a aktívny prístup reprezentatívnych zástupcov zamestnancov a zamestnávateľov.
V priebehu roku 2001 boli spracované „Zásady koncepcie štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci” a „Analýza súčasného stavu a potrieb bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v SR”, ktoré popisujú celospoločenské, nadrezortné problémy v oblasti BOZP a opatrenia na ich vyriešenie. Oba materiály boli schválené v decembri 2001 poradou vedenia MPSVR SR a vyústia do Koncepcie štátnej politiky BOZP a Národného programu BOZP, ktoré by mali byť schválené vládou v júni 2002.
Okrem toho NIP v roku 2001 prehodnocoval činnosť inšpekcie práce a načrtol prvé predstavy o novom smerovaní výkonu inšpekcie práce so zameraním na kontrolu a presadzovanie systému riadenia BOZP a politiky prevencie u zamestnávateľa s pracovným názvom „systémová inšpekcia práce“.

3. ČINNOSŤ A POZNATKY INŠPEKCIE PRÁCE
3.1 Sumarizácia činnosti
Plán činnosti inšpekcie práce na rok 2001 bol zostavený na základe výsledkov analytického hodnotenia informácií v oblasti úrazovosti a technickej bezpečnosti v predchádzajúcich rokoch.
3.1.1 Kontrolované podnikateľské subjekty
Právna forma podnikateľských subjektov a ich štruktúra podľa počtu zamestnancov s údajmi o ich kontrolovaných počtoch, ktoré uvádzajú tabuľky č. 1 a 2 (príloha č. 1) svedčí o tom, že pozornosť bola zameraná na najproblematickejšie kategórie z hľadiska bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a to malé a stredné podniky.
V kategórii malé podniky (1 až 49 zamestnancov) bolo skontrolovaných 4 206 subjektov, t.j. 55,1 % z celkového počtu, pričom v subkategórii veľmi malé podniky (1 až 9 zamestnancov)boli vykonané kontroly v 2 060 subjektoch. V kategórii stredné podniky (50 až 249 zamestnancov) bolo skontrolovaných 1 381 subjektov, t.j. 18,1 % z celkového počtu.
V 7 635 kontrolovaných subjektoch bolo v pracovnom pomere 713 038 zamestnancov, t.j. 35 % z celkového počtu zamestnancov.
3.1.2 Dozorná činnosť – výkony inšpekcie práce
Analýza činnosti inšpekcie práce podľa skupín výkonov uvedená v tabuľke č. 3 (príloha č. 1) dokumentuje, že inšpektori práce vykonali spolu 19 557 výkonov inšpekcie práce. Je to o 373 výkonov, teda o 1,9 % viac ako v roku 2000. Percentuálny podiel jednotlivých druhov výkonov prezentuje tabuľka č. 4 a graf k tejto tabuľke (príloha č. 1).
Výsledky činnostnej štatistiky orgánov inšpekcie práce podľa skupín výkonov opäť ukazujú, že najvyšší podiel časového fondu, a to 48,4 %, bol venovaný previerkovej činnosti. Tradične, druhý najvyšší podiel časového fondu (16,68 %) si vyžiadali kolaudácie a povoľovacie konania. Vyšetrovanie udalostí spotrebovalo 9,77 % a poradenská činnosť 9,25 % časového fondu inšpektorátov práce. Preverovaniu odbornej spôsobilosti na výchovu a vzdelávanie inšpektori práce venovali 0,81 % časového fondu.
Preventívnym činnostiam, teda previerkam, kolaudáciám, vyjadreniam k pravidlám BOZP a poradenskej činnosti, bolo venované 75,06 % časového fondu.
Na tzv. terénne činnosti, teda previerky, vyšetrovanie udalostí a kolaudácie, sa spotrebovalo 74,85 % časového fondu inšpektorov, čo v praxi reprezentovalo 3 418 previerok stavu BOZP, 1 516 následných previerok, 202 mimoriadnych previerok, vyšetrovanie 360 udalostí, účasť na 3 167 kolaudačných konaniach a 78 prípadov preverovania odbornej spôsobilosti na výchovu a vzdelávanie.
K značnému zníženiu výkonov došlo v previerkovej oblasti (plánované a následné previerky), a to najmä z dôvodu nárastu času venovaného výchove a vzdelávaniu inšpektorov, predovšetkým príprava na výkon IP v tzv. nových oblastiach.
Nárast mimoriadnych previerok o 66,8 % (v roku 2000 ich bolo 67) reprezentuje predovšetkým účasť inšpektorov práce na previerkach realizovaných v spolupráci s úradmi práce pre oboznámenie sa inšpektorov práce so spôsobom vykonávania kontrolnej činnosti v oblasti pracovnoprávnych predpisov. Na tieto oblastí boli zamerané i sťažnosti, oznámenia a podania občanov, ktorých počet v roku 2001 sa podstatne zvýšil oproti roku 2000.
Tabuľka č. 5 (príloha č. 1) uvádza prehľad realizovaných výkonov a času na výkony inšpekcie práce podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností (ďalej „OKEČ“). Kódy odvetví A – Q popisuje tabuľka č. 8 (príloha č. 1).
Realizované výkony si vyžiadali spolu 133 774 hodín. Najvyšší objem výkonov bol realizovaný:
-	v priemyselnej výrobe	39 427 hodín (3 879 výkonov),
-	v obchode	20 028 hodín (2 183 výkonov).
-	vo verejnej správe a obrane	15 432 hodín (7 628 výkonov),
3.1.3 Zistené nedostatky
Pri výkone inšpekcie práce v roku 2001 bolo v kontrolovaných subjektoch zistených 49 762 nedostatkov, ktoré sú špecifikované podľa objektov dozoru a podľa hlavných skupín OKEČ v tabuľke č. 6, 7 a 8 (príloha č. 1). Počet zistených nedostatkov sa znížil na 64,7 % úrovne predchádzajúceho roku. Toto bolo spôsobené najmä tým, že inšpektori práce cca 1/12 svojho časového fondu venovali príprave na inšpekciu práce v tzv. nových oblastiach.
Na celkovom počte zistených nedostatkov sa podľa hlavných skupín OKEČ v najvýznamnejšej miere podieľali tieto odvetvia:
•	priemyselná výroba	17 299 nedostatkov	(34,76 %)
•	veľkoobchod, maloobchod, oprava mot. vozidiel	6 922 nedostatkov	(13,91 %)
•	stavebníctvo	4 918 nedostatkov	(9,88 %)
•	poľnohospodárstvo, poľovníctvo a lesné hospodárstvo	4 137 nedostatkov	(8,31 %)
Bližšia špecifikácia nedostatkov podľa objektov dozoru je popísaná v kapitole 3.3.1 až 3.3.6.
3.2 Úlohy z plánu činnosti na príslušný rok
3.2.1 Celoslovenské úlohy
Úloha č. 101 - Prevádzky so skladovaním nebezpečných plynov
Cieľom bolo preveriť dodržiavanie právnych a ostatných predpisov na zaistenie BOZP v prevádzkach, v ktorých sa skladuje alebo inak manipuluje s chlórom a amoniakom, (zistiť aktuálny stav objektov, technických zariadení vo vybraných organizáciách, podmienky ich prevádzkovania, funkčnosť bezpečnostného manažmentu, organizačnú a materiálnu pripravenosť na mimoriadne udalosti, nariadiť opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov a znížiť tak ohrozenie zamestnancov i verejnosti). Táto previerka bola zaradená do plánu ako reakcia na havárie v prevádzkach s nebezpečnými plynmi, napr. Duslo Šaľa, zimné štadióny v Bratislave a v Nitre.
Vykonaných bolo 157 previerok. Inšpektori práce zistili celkom 2 256 nedostatkov, z toho 332 závažných. Priemerne bolo zistených 15,2 nedostatkov na jeden kontrolovaný subjekt. Na základe zistených nedostatkov bolo vydaných spolu 71 zákazov (zákazy prác bez oprávnenia, resp. kvalifikácie, zákazy ostatných prác) a uložené 2 pokuty v celkovej výške 33 000 Sk.
Previerky poukázali na nedostatočné právne vedomie v oblasti BOZP. Obsluha vyhradených technických zariadení vo viacerých prípadoch nemala predpísanú odbornú spôsobilosť alebo nebola dostatočne oboznámená s prevádzkovými poriadkami. Podľa zistení inšpektorov práce i obsluhujúci pracovníci s preukazmi odbornej spôsobilosti vydanými Technickou inšpekciou SR neovládali postupy podľa miestneho prevádzkového poriadku a vhodné použitie pridelených osobných ochranných pracovných prostriedkov (ďalej „OOPP”).
Úloha č. 102 – Čerpacie stanice propán – butánu.
Cieľom bolo preveriť dodržiavanie právnych a ostatných predpisov na zaistenie BOZP a pracovnoprávnych predpisov na čerpacích staniciach propán-butánu.
Vykonaných bolo 107 previerok. Inšpektori práce zistili celkom 936 nedostatkov, z toho 103 závažných. Priemerne bolo zistených 8,8 nedostatkov na jeden kontrolovaný subjekt. Na základe zistených nedostatkov bolo vydaných spolu 5 zákazov (zákazy prác bez oprávnenia, resp. kvalifikácie). Pokuty neboli uložené.
Uplatňovanie ustanovení právnych predpisov týkajúcich sa prevádzky a technického zariadenia čerpacích staníc propán-butánu zo strany prevádzkovateľov nie je na požadovanej úrovni. Prevádzkovatelia nie sú dostatočne oboznámení s platnými právnymi predpismi pre túto oblasť alebo si ich ustanovenia nesprávne vysvetľujú. Zistené nedostatky sa týkajú najčastejšie nevypracovanej politiky BOZP, hodnotenia zostatkových ohrození, oboznámenia s ohrozeniami, poskytovania OOPP, evidencie drobných pracovných úrazov atď. Plnenie prenosných propán-butánových fliaš nebolo zistené. Pokyny výrobcov technologických zariadení prevádzkovatelia rešpektujú.
Úloha č. 103 – Práce vo výškach – previerky dodržiavania BOZP
Cieľom bolo zistiť aktuálny stav dodržiavania bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci zamestnávateľskými subjektami, ktoré dodávateľsky zabezpečujú stavebné práce.
Vykonaných bolo 139 previerok. Inšpektori práce zistili celkom 1842 nedostatkov, z toho 456 závažných. Priemerne bolo zistených 13,3 nedostatkov na jeden kontrolovaný subjekt. Na základe zistených nedostatkov bolo vydaných spolu 221 zákazov (zákazy prevádzky ostatných strojov a zariadení, zákazy ostatných prác bez oprávnenia, resp. kvalifikácie, ostatných prác proti predpisom, zákazy používania technológií, výrobných a prevádzkových priestorov) a uložených 9 pokút v celkovej výške 699 800 Sk.
Pri kontrole pracovísk vo výškach bolo zistené nedostatočné zabezpečenie osôb proti pádu, chýbajúce zábradlia, ohradenia, nepoužívanie OOPP atď. Zamestnanci vykonávali vo viacerých prípadoch práce, na ktoré nemajú predpísanú odbornú spôsobilosť. Niektoré zamestnávateľské subjekty nezasielajú hlásenia o vzniknutom pracovnom úraze príslušnému inšpektorátu práce. V nadväznosti na predchádzajúce previerky sa zistilo nedodržanie rozhodnutí o zákaze prác a neodstránené nedostatky z predchádzajúcej previerky.
Úloha č. 110 – Pracovné podmienky žien – dodržiavanie BOZP
- úloha so špeciálnym režimom
Cieľom previerok bolo získať prehľad o dodržiavaní vybraných ustanovení predpisov týkajúcich sa pracovných podmienok žien a taktiež pôsobiť na zamestnávateľské subjekty poskytovaním poradenstva o požadovanom stave pracovných podmienok a poskytovaním príručky s najdôležitejšími ustanoveniami predpisov a odporúčanými postupmi v zamestnávaní žien.
Výber preverovaných zamestnávateľských subjektov bol zameraný na organizácie, ktoré zamestnávajú ženy a u ktorých boli od roku 1996 zistené nedostatky v dodržiavaní pracovných podmienok žien a neboli vykonané následné previerky, ďalej na nové subjekty, malé podniky, stredné podniky a tiež supermarkety a hypermarkety.
Vykonaných bolo 272 previerok. V kontrolovaných subjektoch bolo zamestnaných 33 757 žien, čo predstavuje 3,54% zamestnaných žien v SR. Inšpektori práce zistili celkom 924 nedostatkov, z toho 55 závažných. Priemerne bolo zistených 3,4 nedostatkov na jeden kontrolovaný subjekt. Na základe zistených nedostatkov bolo vydaných spolu 231 zákazov (zákazy práce nadčas, nočnej práce žien, ručnej manipulácie s bremenami nadlimitnej hmotnosti, ostatných prác mladistvých a žien, ostatných prác proti predpisom) a uložených 6 pokút v celkovej výške 70 000 Sk.
S výnimkou niektorých zamestnávateľov nie sú pracovné podmienky žien zabezpečované na požadovanej úrovni. Opakovane bolo zistené nedostatočné právne vedomie nových zamestnávateľských subjektov v oblasti oboznamovania zamestnancov s predpismi BOZP, v oblasti posudzovania rizík a nebezpečenstiev vyplývajúcich z pracovného procesu. Nedostatky sa vyskytli najmä pri práci žien s bremenami, pri nadčasovej práci, pri nočnej práci, prácach zakázaných pre ženy, tehotné ženy a matky do konca 9. mesiaca po pôrode.
Previerky ukázali, že systém bezpečnosti práce a ochrany zdravia pri práci je v prevažnej miere vytvorený iba formálne, v malých firmách sa takmer nevyskytuje, nakoľko neprináša okamžité ekonomické efekty. Zamestnávatelia v mnohých prípadoch bojujú o svoju existenciu a systém odškodňovania pracovných úrazov nepodporuje protiúrazovú prevenciu, nepostihuje organizácie s častým výskytom pracovných úrazov alebo práceneschopnosti.
Mimoriadna previerka zameraná na dodržiavanie predpisov v oblasti pracovnoprávnych vzťahov, mzdových predpisov a povinností vyplývajúcich z kolektívneho vyjednávania vo veľkých obchodných reťazcoch
Táto mimoriadna previerka bola operatívne zaradená do plánu činnosti ako reakcia na informácie o nedostatkoch, ktoré boli publikované v dennej tlači. Cieľom previerky bolo v prvom rade získať prehľad o dodržiavaní bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, pracovnoprávnych vzťahov, najmä pri uzatváraní pracovných zmlúv v súlade so Zákonníkom práce, mzdových predpisov týkajúcich sa nadčasovej práce, príplatkov za zastupovanie počas práceneschopnosti, zneužívanie pohyblivej zložky mzdy na presadzovanie neoprávnených záujmov zamestnávateľa napríklad i bránením v odborárskej činnosti a vyšetrenie niektorých podnetov.
Vykonaných bolo 32 previerok, pri ktorých bolo zistených 172 nedostatkov, z toho 12 závažných. V čase previerok bolo v kontrolovaných organizáciách zamestnávaných 4 726 zamestnancov, z toho 2 953 žien. Uložených bolo 7 zákazov práce nadčas. Za závažné porušovanie predpisov bolo dozorovaným zamestnávateľským subjektom uložených 9 pokút v celkovej sume 265 000,-Sk.
K najčastejšie porušovaným predpisom patrili:
•	práca nadčas viac ako 8 hod. v jednotlivých týždňoch bez povolenej výnimky vykonávaná,
•	v dohode o pracovnej činnosti mali zamestnanci rozsah vykonávanej práce v priemere vyšší ako je polovica určeného týždenného času,
•	v pracovnej zmluve zamestnávateľ nedohodol druh práce, na ktorý sa zamestnanec prijíma,
•	zamestnávateľ v piatich prípadoch nezabezpečil, aby sa zamestnanci podrobili posúdeniu zdravotnej spôsobilosti pre prácu v noci, najmenej raz za rok,
•	mzdové zaradenie všetkých zamestnancov v jednej tarifnej triede,
•	porušenie zákona č. 330/1996 Z.z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a to najmä nebol menovaný zástupca zamestnancov, neboli dodržané všeobecné zásady prevencie, nevykonávali sa školenia v požadovanom rozsahu atď..
3.2.2 Krajské úlohy inšpektorátov práce
Jednotlivé inšpektoráty práce okrem vyššie uvedených celoslovenských úloh realizovali aj krajské úlohy s týmto zameraním:
•	kontrola činnosti držiteľov osvedčení na odborné prehliadky a odborné skúšky VTZ,
•	evidencia a registrácia pracovných úrazov,
•	kontrola stavu BOZP a stavu technických zariadení:
•	v prevádzkach s kovoobrábacími strojmi,
•	pri výrobe strojov a prístrojov,
•	v energetickom priemysle,
•	v chemickom priemysle (galvanizovne) a pri skladovaní chemických látok,
•	v tlačiarenských prevádzkach,
•	pri zemných a výkopových prácach a obsluhe stavebných strojov,
•	pri ťažbe a manipulácii s drevom a v drevospracujúcich prevádzkach,
•	pri výrobe nábytku,
•	v sklárskom priemysle, pri výrobe keramiky a plastických hmôt,
•	v potravinárskych prevádzkach pri výrobe, spracovaní potravín, pochutín a nápojov,
•	v poľnohospodárskych prevádzkach, v živočíšnej výrobe, pri zberových a pozberových prácach, v opravárenských dielňach,
•	v prevádzkach veľkoobchodu,
•	pri skladovaní a distribúcii stavebného materiálu v maloobchode a veľkoobchode,
•	v objektoch verejnej správy a drobných prevádzkach mestských a obecných úradov,
•	v hoteloch, stravovacích a ubytovacích zariadeniach,
•	v kultúrnych ustanovizniach (kiná, divadlá, knižnice, múzeá),
•	pri prevádzke a údržbe motorových vozidiel,
•	na pracoviskách autoškôl, staníc technickej kontroly a emisných kontrol,
•	kontrola stavu BOZP v železničnej a autobusovej doprave,
•	kontrola stavu energetických zariadení v bytových organizáciách a organizáciách sprostredkujúcich rozvod a dodávku tepla,
•	kovové výrobky a konštrukcie,
•	podnikové vlečky,
•	SOU, SPŠ – dielne praktického vyučovania,
•	kontroly dodržiavania pracovnoprávnych predpisov,
•	tematické previerky z podnetu inšpektora.
Poznatky získané v rámci plnenia týchto úloh sú zahrnuté v ostatných kapitolách.
3.3 Poznatky z jednotlivých oblastí výkonu činnosti inšpekcie práce
Z informačného systému NIP vyplýva, že inšpektori práce v roku 2001 zistili 49 762 porušení predpisov, ktoré sú zoskupené do 28 objektov dozoru. V kapitolách 3.3.1 až 3.3.6 sú uvedené poznatky z objektov dozoru, kde bol zistený najvyšší počet nedostatkov.
3.3.1 Pracovné podmienky, systém riadenia BOZP
Úroveň pracovných podmienok je rôzna, často odzrkadľuje ekonomické možnosti organizácie alebo nezáujem vedenia o problematiku BOZP. Systém riadenia BOZP najmä v malých a stredných podnikoch nie je preto na požadovanej úrovni.
V oblasti ustanovených pracovných podmienok zistili inšpektori práce 15 857 nedostatkov. Oproti roku 2000 poklesol ich počet o 20,75 %, poklesol aj počet vydaných rozhodnutí, ktorých bolo 821 a tvorili ich najmä zákazy prác bez oprávnenia alebo kvalifikácie (271), zákazy ostatných prác proti predpisom (279), zákazy práce nadčas (144) a zákazy nočnej práce žien (69).
Podnikateľské subjekty nemajú stanovenú politiku BOZP, v ktorej by mali byť uvedené ciele v tejto oblasti a stanovené opatrenia na ich dosiahnutie, nie sú stanovené konkrétne úlohy, zodpovednosť a právomoci riadiacich pracovníkov. V dôsledku nedostatočnej úrovne školenia v predmetnej oblasti výrobní zamestnanci nie sú schopní plniť požiadavky, ktoré môžu priamo ovplyvniť BOZP na pracoviskách. Zástupcovia zamestnancov si dostatočne neuvedomujú význam svojho poslania alebo nedostatočne plnia úlohy, ktoré im vyplývajú z tejto funkcie (strach zo straty zamestnania, nízka angažovanosť, formálnosť menovania).
K ďalším závažným nedostatkom v oblasti riadenia BOZP patrí absencia zástupcov zamestnancov, chýba identifikácia a posudzovanie rizík, nevypracovanie prevádzkových predpisov, nedostatky v evidencii a registrácii pracovných úrazov atď.
Mnohé kontrolované subjekty zanedbávajú povinnosť zabezpečiť pravidelné lekárske prehliadky. V mnohých preverovaných organizáciách nie je jasný rozdiel medzi vykonaním vstupnej prehliadky a povinnosťou zaradiť pracovníka na prácu so zreteľom na jeho zdravotný stav. Boli zistené prípady zaraďovania pracovníkov na rizikové práce alebo vykonávanie nočnej práce bez lekárskych prehliadok.
Veľmi často sa vyskytujú nedostatky v oblasti prideľovania osobných ochranných pracovných pomôcok. Chýba evidencia OOPP, mnohé subjekty nemajú vypracované zoznamy pre poskytovanie OOPP na základe hodnotenia rizík. Najmä v malých podnikoch nie sú poskytovanie OOPP, čo tiež úzko súvisí s ich ekonomickou situáciou.
3.3.2 Ochrana zdravia – faktory pracovného prostredia
Do oblasti pracovného prostredia inšpektori práce zaradili 360 nedostatkov z celkového počtu zistených nedostatkov. Oproti predchádzajúcemu roku je to pokles o 86 nedostatkov. Pri podrobnejšej analýze zistených nedostatkov podľa jednotlivých predpisov vzťahujúcich sa k problematike pracovného prostredia bolo zistené, že oveľa väčší počet nedostatkov – 1 141, zaradených aj v iných objektoch dozoru, sa týka problematiky pracovného prostredia (osvetlenie, mikroklíma, hluk a vibrácie, ergonómia, priestorové usporiadanie, sociálne zariadenia, žiarenie atď.). Aj napriek tomuto zisteniu, počet nedostatkov týkajúcich sa faktorov pracovného prostredia je veľmi nízky – 2,3% z celkového počtu.
Zamestnávatelia nemajú spracované hodnotenie rizík pre pracoviská a následne na to nevykonávali potrebné opatrenia. Najviac zistených nedostatkov sa týkalo nezabezpečenia podmienok vetrania, vykurovania, odsávania pár a plynov, zisťovania koncentrácie oxidu uhoľnatého, ergonómie (nevhodné pracovné sedadlá, nevhodné ovládače atď.) a osvetlenia.
3.3.3 Pracovnoprávne a mzdové predpisy (nelegálna práca), záväzky vyplývajúce z kolektívnych zmlúv
Zákon č. 95/2000 Z.z. o inšpekcii práce nadobudol 1. júla 2001 účinnosť v plnom rozsahu, t. j. orgány inšpekcie práce začali vykonávať dozor aj nad dodržiavaním pracovnoprávnych predpisov upravujúcich najmä vznik, zmenu a skončenie právnych vzťahov, pracovné podmienky zamestnancov vrátane pracovných podmienok žien, mladistvých a osôb so zmenenou pracovnou schopnosťou (ďalej „PPV“). Do uvedeného dňa vykonávali kompetencie v danej oblasti orgány Národného úradu práce v zmysle zákona č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti a MPSVR SR podľa § 270a Zákonníka práce.
Významnou súčasťou dozoru v oblasti PPV je tiež kontrola nelegálnej práce.
K oblasti dozoru nad dodržiavaním pracovnoprávnych predpisov súčasne pribudol aj dozor nad dodržiavaním mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv.
Prechod kompetencií v oblasti PPV sa uskutočnil pri plnom zabezpečovaní úloh, pričom v počiatočnom období bolo potrebné prijať celý rad opatrení v oblasti dobudovania administratívnych štruktúr orgánov IP na úrovni výkonných orgánov (inšpektorátov práce) i na úrovni NIP, v oblasti metodického riadenia, organizácie práce a pod.
V prvom polroku 2001 bolo 170 inšpektorov práce sústavy NIP (dovtedy špecializovaných na oblasť bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci a bezpečnosť technických zariadení) v spolupráci s MPSVR SR vyškolených v dvoch týždenných kurzoch pre výkon dozoru v týchto nových oblastiach. Po absolvovaní doplňujúcich inšpektorských skúšok pred komisiou MPSVR SR v mesiacoch máj až jún 2001 a získaní 13 nových zamestnancov z úradov práce (NIP zabezpečil ich prípravu a skúšky na MPSVR SR), orgány inšpekcie práce v prvých troch mesiacoch (júl až september 2001) prešetrovali najmä podnety a sťažnosti v nových oblastiach, ktoré prevzali od úradov práce k 1. 7. 2001, resp., ktoré obdržali po tomto termíne.
Čiastočne systematická kontrola v oblasti PPV (pri súčasnej kontrole v ostatných oblastiach inšpekcie práce) začala byť vykonávaná od septembra 2001, jej plné uplatňovanie očakávame v roku 2002 po nevyhnutnom personálnom, ekonomickom a technickom posilnení NIP a inšpektorátov práce.
Úloha posilnenia orgánov inšpekcie práce vyplýva predovšetkým z Uznesenia vlády SR č. 702 z 18. 7. 2001, v zmysle ktorého je v rozpočtovej kapitole MPSVR SR na rok 2002 uvažované s nárastom o 40 zamestnancov pre výkon inšpekcie práce najmä na inšpektorátoch práce v krajoch a to predovšetkým z titulu odhaľovania nelegálnej práce (NIP požadoval zvýšenie počtu o 90 zamestnancov).
MPSVR SR sa od roku 1999 intenzívne zaoberá problematikou nelegálnej práce. Výsledkom aktivít v tejto oblasti bolo uzatvorenie Dohody o spolupráci pri koordinácii a výkone kontroly nelegálnej práce (ďalej len „Dohoda“) v apríli 2000 medzi inštitúciami, ktoré sú zainteresované na potieraní nelegálnej práce. Dohoda uzatvorená medzi Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvom vnútra SR, Ministerstvom financií SR, Sociálnou poisťovňou, Národným úradom práce a Úradom bezpečnosti práce SR (teraz Národný inšpektorát práce) bola prvým krokom k riešeniu danej problematiky.
Na základe poznatkov MPSVR SR z výkonu štátneho dozoru bola v Opatreniach schválených uznesením vlády SR č. 366 z 25.4.2001 zapracovaná úloha rozšíriť okruh strán Dohody. Pristúpením Ministerstva zdravotníctva SR a piatich zdravotných poisťovní v júni 2001 sa počet signatárov Dohody rozšíril na dvanásť.
Ďalším dôležitým momentom bolo odovzdanie kompetencií v oblasti kontroly nelegálnej práce Národným úradom práce (NÚP). NIP súčasne prevzal z NÚP úlohu koordinátora spolupráce strán Dohody pri kontrole nelegálnej práce a to na základe Dodatku č. 2 z októbra 2001. Pre úplnosť je potrebné uviesť, že orgány NÚP disponovali v čase prechodu kompetencií na orgány NIP 200 kontrolórmi, ktorí zabezpečovali kontrolu v oblasti PPV s osobitným zameraním na nelegálnu prácu. Pre dosiahnutie uvedeného stavu by bolo potrebné posilniť počty inšpektorov sústavy NIP v roku 2002 zhruba o 160 zamestnancov (po zohľadnení navýšenia počtu zamestnancov o 38 v roku 2001). Ani pri takomto počte by však nebol dosiahnutý porovnateľný stav s krajinami EÚ v počte inšpektorov na počet zamestnancov.
Orgány inšpekcie práce vykonali v oblasti kontroly PPV celkom 1 676 kontrol (previerky, sťažnosti, podnety). Podiel kontroly nelegálnej práce v ostatných druhoch výkonov inšpekcie práce dosiahol v hodnotenom období 13,05 %. Kontrole nelegálnej práce bolo venovaných 6 378 hodín z celkového počtu 48 878 hodín spotrebovaných vo všetkých druhoch výkonov inšpekcie práce.
Celkove bolo kontrolnou činnosťou dodržiavania pracovnoprávnych predpisov, vrátane nelegálnej práce, zistených 2 867 porušení príslušných predpisov. Najviac porušení sa týkalo Zákonníka práce (2 219) čo je 77,4 % z celkového počtu nedostatkov.
Medzi najčastejšie zisťované porušenia Zákonníka práce patrili tieto:
•	§ 99 ods. 4 a), b) - zamestnávatelia nezabezpečili, aby sa zamestnanci pracujúci v noci podrobili posúdeniu zdravotnej spôsobilosti na prácu v noci pred zaradením na túto prácu alebo pravidelne podľa potreby (324 porušení),
•	§ 97 ods. 2 - prekročenie povoleného zákonného limitu práce nadčas v jednotlivých týždňoch - viac ako 8 hodín (227 porušení),
•	§ 30 ods. 2 - predĺženie alebo opätovné dohodnutie pracovného pomeru na určitú dobu bez existencie právnych dôvodov - zastupovanie zamestnancov v dôsledku pracovnej neschopnosti, materskej dovolenky, výkon verejnej funkcie, výkon základnej služby atď. (49 porušení),
•	§ 30 ods. 1 - v pracovných zmluvách nebola písomne určená doba trvania pracovného pomeru, alebo pracovný pomer na dobu určitú nebol dohodnutý písomne (28 porušení).
Z celkového počtu 18 371 skontrolovaných osôb za hodnotené obdobie bolo zistených 190 osôb, u ktorých boli porušované všeobecne platné právne predpisy súvisiace s nelegálnym zamestnávaním, t.j. vykonávali nelegálnu prácu. Na uvedenom počte sú zastúpené ženy počtom 52 osôb (27,3 %), 3 mladistvé osoby (1,57 %) a 1 cudzí štátny príslušník.
Za zistené nedostatky v oblasti pracovnoprávnych vzťahov (vrátane nelegálnej práce) boli v hodnotenom období uložené pokuty 38 subjektom v celkovej výške 1 579 000 Sk. Výška ukladaných pokút sa pohybovala v rozpätí od 10 000 do 500 000 Sk.
Pri ukladaní pokút orgány inšpekcie práce zohľadňovali závažnosť porušených predpisov, časový úsek porušovania predpisov, prístup subjektov k odstraňovaniu nedostatkov a fakt, či previerky boli vykonávané prvýkrát alebo opakovane.
Fyzickým osobám, ktoré nezamestnávajú iné osoby, neboli v hodnotenom období uložené pokuty.
Kontrola PPV je všeobecne zameriavaná najmä na malé a stredné podniky.
Počty previerok ukazujú, že najmenej početnou skupinou, ktorá bola kontrolovaná (82), sú fyzické osoby, ktoré vykonávajú svoju činnosť samostatne, t.j. nezamestnávajú osoby, či už na základe zmluvy v zmysle Občianskeho zákonníka, alebo v zmysle Obchodného zákonníka, napr. zmluva o dielo. Na druhej strane je možné konštatovať, že v tejto skupine bolo zistených najviac osôb bez právneho vzťahu k zamestnávateľovi, čo v porovnaní s počtom skontrolovaných osôb predstavuje 11,22 %. Druhou takouto skupinou sú zamestnávatelia, ktorí zamestnávajú do 9 zamestnancov, kde podiel osôb bez právneho vzťahu k zamestnávateľovi predstavuje 2,25 %.
Pokiaľ ide o počty zistených nedostatkov vo vzťahu k právnej forme kontrolovaných subjektov, najviac nedostatkov bolo zistených v spoločnostiach s ručením obmedzeným (1 299), pri počte 662 kontrolovaných subjektov. U podnikateľov – fyzických osôb bolo zistených 978 nedostatkov pri počte 636 kontrolovaných subjektov.
Z hľadiska členenia subjektov podľa OKEČ (odvetvová klasifikácia ekonomických činností) bolo z celkového počtu 1 676 kontrolovaných subjektov najviac nedostatkov zistených v odvetviach priemyselná výroba (1 048), veľkoobchod a maloobchod (600), a hotely a reštaurácie (257).
3.3.4 Prevádzkové budovy a objekty
V priebehu sledovaného roka bolo v tejto oblasti zistených 5 191 nedostatkov, čo činí 10,4 % z celkového počtu nedostatkov. Hoci to oproti predchádzajúcemu roku predstavuje zníženie o 34,35 %, naďalej je táto oblasť na treťom mieste v počte nedostatkov.
Charakter zisťovaných nedostatkov pretrvával aj v roku 2001, ich výskyt súvisel s nedostatočnou starostlivosťou o prevádzkové objekty a hlavne obmedzovaním finančných prostriedkov na ich údržbu. Nedostatky sú často zisťované v subjektoch sídliacich v prenajatých priestoroch, v ktorých vlastník - prenajímateľ často zanedbáva údržbu a opravu. Prenajímané priestory často nie sú vhodné pre daný typ podnikateľskej činnosti (napr. pivničné priestory). Tak ako po minulé roky, vážne nedostatky sa vyskytovali najmä v školstve, zdravotníctve a najmä poľnohospodárstve.
Najčastejšími nedostatkami sú opäť chýbajúce zábradlia, neoznačené prekážky a komunikácie, zapratané komunikácie, komunikácie znečistené od oleja, poškodené podlahy, nepriechodné únikové trasy, nezakryté otvory v podlahách, neoznačená nosnosť regálov atď.
Na základe zistenia nedostatkov závažného charakteru bolo vydaných 53 rozhodnutí o zákazoch používania výrobných a prevádzkových priestorov, čo je o 56,56 % menej oproti roku 2000, kedy bolo vydaných 122 rozhodnutí.
3.3.5 Technický stav strojov a zariadení
V priebehu roka 2001 inšpektori zistili 2 838 nedostatkov súvisiacich so strojmi a technickými zariadeniami. Oproti roku 2000 to znamená pokles o 6 505 nedostatkov, čiže o 69,6 %. Podľa druhov strojov a zariadení bol zistený nasledovný počet nedostatkov:
drevoobrábacie stroje	1 285 nedostatkov,
kovoobrábacie stroje	958 nedostatkov,
tvárniace stroje	261 nedostatkov,
ostatné strojné zariadenia	334 nedostatkov.
Na základe závažného porušenia predpisov BOZP bolo vydaných 639 rozhodnutí o vyradení strojov a zariadení, čo je o 647, t.j. o 50,3 % vyradení menej ako v roku 2000.
Výskyt nedostatkov často súvisel s nedostatočnou údržbou a čistením strojov, nevykonávaním predpísaných kontrol, prehliadok a skúšok a prevádzkovaním fyzicky a morálne opotrebovaných strojov a technických zariadení. Chýba dokumentácia na obsluhu, údržbu a zoraďovanie. V rámci znižovania stavov zamestnávatelia prepúšťajú pracovníkov údržby, túto potom nevykonávajú alebo zabezpečujú dodávateľsky, často s nižšou kvalitou. Zamestnávatelia podceňujú hlavne ochranné zariadenia strojov a zariadení, medzi najčastejšie nedostatky patria chýbajúce ochranné kryty a neoznačené ovládacie prvky z hľadiska ich funkcie.
3.3.6 Vyhradené technické zariadenia
V oblasti vyhradených technických zariadení (ďalej „VTZ“) bolo zistených 19 844 nedostatkov, čo predstavuje 39,9 % z celkového počtu. Oproti roku 2000 to znamená pokles o 8 899 nedostatkov, čiže o 30,9 %. Podľa druhov VTZ bol počet nedostatkov nasledovný:
elektrické zariadenia	8 823 nedostatkov,
tlakové zariadenia	4 883 nedostatkov,
plynové zariadenia	4 525 nedostatkov,
zdvíhacie zariadenia	1 613 nedostatkov.
Podobne ako pri strojných zariadeniach, aj na VTZ sa prejavila nedostatočná starostlivosť a údržba. Pri modernizácii technológií sa hlavným kritériom stáva cena bez ohľadu na ponúkanú kvalitu. Neboli vykonávané predpísané odborné prehliadky a skúšky, vrátane úradných a opakovaných skúšok, chýbala predpísaná technická dokumentácia, pasporty, obsluha nemala predpísanú kvalifikáciu, neboli vypracované miestne prevádzkové predpisy, sprievodná dokumentácia k VTZ nebola kompletná, chýbali návody. Projektová dokumentácia nebola odsúhlasená Technickou inšpekciou SR. Neodstraňovali sa preukázateľné nedostatky uvedené v revíznych správach, prípadne neboli uplatnené zákazy používania.
Boli riešené aj podnety na zlý technický stav VTZ, ktoré sa nachádzajú v priestoroch obytných domov. Možno predvídať, že nedostatok finančných prostriedkov do údržby bytového fondu povedie k zhoršovaniu stavu týchto VTZ, prípadne k výskytu možných havárií. VTZ sú fyzicky a morálne opotrebované, opravy, údržba a rekonštrukcie si vyžadujú veľké finančné náklady a majitelia často podceňujú nebezpečenstvá vyplývajúce z technického stavu týchto zariadení.
Zistenie závažného porušovania príslušných predpisov viedlo k vydaniu 61 rozhodnutí o vyradení VTZ z prevádzky, z toho 28 elektrických zariadení, 16 zdvíhacích zariadení, 15 tlakových zariadení a 2 plynové zariadenia.
3.3.7 Trhový dohľad
Orgány inšpekcie práce v zmysle zákona č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 436/2001 Z.z. vykonávajú trhový dohľad nad výrobkami uvádzanými do prevádzky, ktoré sú určené pre profesijné použitie (strojové zariadenia, elektrické zariadenia, plynové spotrebiče, tlakové zariadenia, výťahy, osobné ochranné pracovné prostriedky).
Trhový dohľad bol vykonávaný ako súčasť dozoru a uplatňuje sa hlavne na kolaudáciách a pri previerkach, čiastočne v rámci poradenstva. Pri kolaudáciách sa od investorov požaduje osvedčenie o zhode a certifikáty, ktoré potvrdzujú bezpečnosť zariadenia a platnosť uvedenia výrobkov na trh.
Nedostatky sa vyskytujú prevažne vo vydaných dokladoch o zhode, v ktorých výrobca alebo dovozca neuvádza zoznam predpisov, s ktorými bola zhoda overená a s ktorými je výrobok v zhode. V prípadoch overenia zhody u autorizovanej osoby nie sú v dokladoch o zhode uvádzané údaje o tejto autorizovanej osobe a o vydanom certifikáte. Na základe požiadaviek inšpektorov práce si dodávatelia, distribútori, resp. výrobcovia splnili povinnosť v zmysle zákona č. 264/1999 Z.z. v znení zákona č. 436/2001 Z.z. a dodatočne preukázali požadované doklady – osvedčenia od Technickej inšpekcie SR alebo prehlásenie o zhode od autorizovanej osoby.
Nebol vydaný žiadny zákaz uvedenia určených výrobkov na trh a ani rozhodnutie o stiahnutí týchto výrobkov z trhu.
3.3.8 Sťažnosti, oznámenia a podnety
V oblasti BOZP bolo prešetrených 570 rôznych sťažností, podnetov a oznámení od občanov a organizácií, kde inšpektori práce zistili 2 110 porušení predpisov a technických noriem. Podania sa týkali hlavne technického stavu VTZ, neprideľovania OOPP, nenahlasovania pracovných úrazov a pod.
V oblasti PPV bolo podaných 788 podnetov, ktoré upozorňovali najmä na porušovanie pracovnoprávnych a mzdových predpisov a nelegálne zamestnávanie. Pri ich preverovaní bolo zistených 1 597 nedostatkov.
Zamestnanci často v prípade porušovania pracovnoprávnych predpisov nežiadajú vykonanie nápravy od svojho zamestnávateľa, ale sa obracajú priamo na inšpektoráty práce, čím znižujú ich kapacity na kontrolu nelegálnej práce. Značná časť podaní, hlavne anonymných, obsahuje iba mená nelegálne zamestnávaných osôb bez udania firmy, čo nie je možné preveriť. Inšpektorátom práce boli doručené aj podania o nelegálnej práci v zahraničí, čo tiež nespadá do kompetencií inšpekcie práce.
V niektorých prípadoch nebolo možné podnety z objektívnych príčin (marenie prešetrovania, ukončenie činnosti subjektov, nedostupnosť subjektu na uvedenej adrese) vybaviť v stanovenom termíne.
Aj napriek množstvu publikovaných článkov, rozhlasových relácii a poskytovanému poradenstvu sa orgány inšpekcie práce stále stretávajú s nedostatočnou informovanosťou verejnosti o tom, že spory medzi zamestnancami a zamestnávateľmi o nárokoch z pracovnoprávnych vzťahov rozhodujú súdy a nie orgány IP.
Plnenie opatrení uložených pri prešetrovaní sťažností, oznámení a podnetov bolo kontrolované v 58 prípadov a vybavovanie podnetov v oblasti PPV bolo kontrolované v 32 prípadoch.
3.3.9 Kolaudácie
Inšpektori práce sa zúčastnili 3 167 kolaudačných konaní stavieb (nárast oproti roku 2001 o 4,04 %), čo si vyžiadalo spolu 22 312 hodín. Najviac kolaudácii bolo vykonaných v priemyselnej výrobe, verejnej správe a obchode.
Z hľadiska spotrebovaného času podiel kolaudácii a povoľovacích konaní činí 16,7 % z celkového spotrebovaného času výkonov IP. Účasť inšpektorov na kolaudáciach bola vo všetkých výrobných a nevýrobných sférach v objektoch, ktoré sú dôležité z hľadiska ich budúcej bezpečnej prevádzky (kotolne, výrobné objekty, VTZ a pod.). Výkon kolaudácií bol neraz sťažený neskorým doručením oznámenia o ich konaní z odborov životného prostredia okresných úradov, čo znemožnilo dôkladnú prípravu a správne profesné obsadenie inšpektormi. Vyskytovali sa aj prípady oznámení kolaudácií bez udania adries, alebo predčasné oznámenia pred ukončením stavby.
Pri kolaudáciách boli najčastejšie zisťované nedostatky na vyhradených technických zariadeniach, napr. neúplná dokumentácia, dokumentácia nezodpovedajúca skutkovému stavu, neukončené stavebné alebo montážne práce a úkony na VTZ, montáž, odborné prehliadky a skúšky vykonané subjektami bez oprávnenia, chýbajúce záznamy o vykonaní odbornej prehliadky alebo úradnej skúšky, resp. vykurovacej skúšky, prevádzkové poriadky neobsahovali všetky náležitosti, chýbali odborné prehliadky elektrických zariadení, prechody elektrických káblových vedení neboli protipožiarne utesnené, pohyblivé elektrické vedenia neboli dostatočne uložené a uchytené, nebola dostatočne vyhotovená ochrana pospojovaním, v elektrických rozvádzačoch chýbali schémy, chýbal atest izolácie a zápis o elektroiskrovej skúške izolácie potrubí, tlakomery a teplomery vo výmenníkovej stanici nemali vyznačené maximálne hodnoty, na strojných zariadeniach boli zistené prípady nezabezpečenia prevodových mechanizmov krytmi, hlavné vypínače neboli uzamykateľné atď. V budovách a objektoch nebolo zabezpečené vhodné vetranie alebo odsávanie priestorov, komunikácie neboli farebne odlíšené, podlahy skladov nemali vyznačenú maximálnu dovolenú nosnosť, otvory v podlahách neboli zakryté alebo ohradené, do prevádzkových priestorov boli umiestnené pre dané prostredie nevyhovujúce zariadenia atď.
3.3.10 Jadrová energetika
Inšpekcia práce v jadrovej energetike bola vykonávaná v súlade so zákonom č. 95/2000 Z.z., § 5, ods. 3, písm. f), v celom rozsahu § 2 ods. 1) písm. a). Inšpekcia práce je zabezpečovaná samostatným útvarom NIP - odborom inšpekcie práce v jadrovej energetike. Prevažnú časť výkonov zabezpečujú inšpektori práce priamo na pracoviskách jadrových elektrární (JE) Mochovce a Jaslovské Bohunice.
Inšpekciu práce v jadrovej energetike možno rozdeliť na dve základné časti:
1. Prehĺbený režim – zameraný najmä na tlakové komponenty primárneho okruhu a ďalšie vybrané komponenty jadrovoenergetických zariadení a ich kontrolu, ktoré sú určené vyhláškami č. 66/1989 Zb. na zaistenie bezpečnosti technických zariadení v jadrovej energetike v znení vyhlášky č. 31/1991 Zb. a č. 74/1996 Z.z. na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, bezpečnosti tlakových, zdvíhacích, elektrických a plynových technických zariadení a o odbornej spôsobilosti.
2. Klasický režim – zameraný na kontrolu dodržiavania ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti práce, bezpečnosti technických zariadení, vrátane predpisov upravujúcich pracovnoprávne vzťahy, faktory pracovného prostredia, miezd a kolektívneho vyjednávania.
V roku 2001 NIP vydal, resp. vykonal:
•	posúdenie projektovej dokumentácie a zoznamu technických zariadení	2
•	posúdenie technickej dokumentácie	48
•	preverenie odbornej spôsobilosti organizácií	18
•	skúšky odbornej spôsobilosti zamestnancov	7
•	stanovisko k dovozu technických zariadení	9
•	skúšky technických zariadení	20
•	evidenciu technických zariadení	4
•	kontrolu dodržiavania technologickej disciplíny a činnosti pri prevádzke jadrovoenergetických zariadení	4
•	ostatné stanoviská, vyjadrenia	14
•	previerky stavu BOZP	33
•	pracovné rokovania u prevádzkovateľa, ostatných organizácií	59
•	účasť na kolaudačných a povoľovacích konaniach	22
•	poradenstvo	206
Atómové elektrárne Bohunice o. z., Jaslovské Bohunice (SE – EBO)
Prevádzka a plánované generálne opravy na JE V1 – 2 bloky a JE V2 – 2 bloky, prebiehali podľa harmonogramov. Po každej generálnej oprave, pred spustením bloku, boli vykonané prevádzkové kontroly, ktoré boli hodnotené za účasti zástupcu NIP na zasadaní Komisie pre hodnotenie výsledkov prevádzkových kontrol.
Technické riešenia a úpravy (rozhodnutia) realizované na jednotlivých blokoch boli prerokované s NIP, na všetky boli vydané odborné stanoviská. Medzi najzávažnejšie technické rozhodnutia schválené NIP patrili:
•	riešenie registrovaných vád v heterogénnych zvaroch kolektorov parogenerátorov č. 4 a 6 na 2. bloku,
•	riešenie opráv tlakotesov spätných klapiek na 3. a 4. bloku,
•	riešenie opravy sprchového systému 1. bloku,
•	oprava utesnenia hlavnej deliacej roviny filtrov špeciálnej očisty vody – 1 na 1. a 2. bloku,
•	aplikácia tesniaceho programu z expandovaného grafitu.
Počas odstávok jednotlivých blokov boli vykonané previerky dodržiavania technologickej disciplíny v organizáciách vykonávajúcich údržbárske a opravárenské práce.
V roku 2001 sa uskutočnili plánované odstávky blokov z dôvodu generálnych opráv v nasledovných termínoch:
•	1. blok (RGO – rozšírená generálna oprava)	17.3. – 26.5.2001
•	2. blok (TGO – typová generálna oprava)	8.9. – 20.10.2001
•	3. blok (TGO)	21.7. – 4.9.2001
•	4. blok (TGO)	2.6. – 17.7.2001
V roku 2001 došlo k jednému neplánovanému automatickému odstaveniu reaktora 1. bloku JE V-1.
Počas odstávok blokov prebiehali aj práce na zvyšovaní tesnosti hermetických priestorov. NIP vydal stanoviská pre všetky technické riešenia utesňovania a jeho zástupca sa zúčastnil periodických integrálnych skúšok tesnosti hermetických priestorov jednotlivých blokov (PERIS). Výsledky skúšok preukázali vyhovujúci stav.
Atómové elektrárne Mochovce o. z., Mochovce (SE – EMO)
Prevádzka a plánované generálne opravy oboch blokov prebiehali podľa stanovených harmonogramov. Počas odstávok blokov boli vykonávané opravy, plánovaná údržba a kontroly, vrátane realizácie bezpečnostných opatrení, ako limitujúcich riešení pre ďalšiu prevádzku.
Plánované odstávky blokov sa v roku 2001 uskutočnili v nasledovných termínoch:
•	- 1.blok (TGO)	30. 12. 2000 – 18. 3. 2001
•	- 2.blok (TGO)	31. 3. 2001 – 20. 5. 2001.
Medzi najzávažnejšie technické rozhodnutia, ku ktorým vydal NIP stanoviská patrili:
•	riešenie nového spojovacieho materiálu a tesnenia prírubových spojov tepelných výmenníkov havarijných systémov chladenia aktívnej zóny,
•	výmena klapiek typu JNG, LAR,
•	výmena utesnenia upchávok čerpadiel za mechanické upchávky pre nízkotlaké havarijné čerpadlá,
•	riešenie utesnenia upchávkového uzla hlavných uzatváracích armatúr.
Počas odstávok blokov SE-EMO boli vykonané previerky dodržiavania technologickej disciplíny v organizáciách vykonávajúcich údržbárske a opravárenské práce.
Zástupca NIP sa zúčastnil skúšok hermetických priestorov blokov SE-EMO po TGO pred ich uvedením do prevádzky. Výsledky dosiahnuté pri skúškach PERIS boli v limitoch určených Úradom jadrového dozoru SR.
Okrem inšpekcie práce v uvedených dvoch atómových elektrárňach bol výkon inšpekcie práce zameraný na ďalších prevádzkovateľov jadrovoenergetických zariadení:
•	Atómové elektrárne Mochovce 3,4 o. z., Mochovce,
•	vyraďovanie jadrovoenergetických zariadení, zaobchádzanie s rádioaktívnymi odpadmi a vyhorelým palivom o. z. Jaslovské Bohunice (SE – VYZ).
Ďalej bola IP zameraná na organizácie vykonávajúce na jadrovoenergetických zariadeniach a v priestoroch JE pracovné činnosti (napr. Výskumný ústav jadrových elektrární a. s., Trnava, Výskumný ústav zváračský, Bratislava, Slovenské energetické strojárne a. s., Tlmače, CHEMONT a. s. org. zložka Mochovce, METAL FIN a. s. Šaľa, SLOV PUMP-TRADE, s. r. o., Závadka n. Hronom, Technomont Mochovce s. r. o., Levice, IVIS s. r. o. Levice, ZŤS-HTS a. s. Dubnica n. Váhom, Hydrostav a. s. Piešťany).
Pri kontrole plnenia povinností zamestnávateľa, ktoré vyplývajú zo zákona č. 330/1996 Z.z. v znení neskorších predpisov, boli zistené nedostatky najmä:
•	v zisťovaní ohrození, odstraňovaní zistených nedostatkov, vyhodnocovaní zostatkových rizík,
•	vo vytváraní podmienok pre činnosť zástupcov zamestnancov pre BOZP,
•	v pravidelnom, preukázateľnom oboznamovaní zamestnancov s právnymi a ostatnými predpismi na zaistenie BOZP,
•	v určovaní bezpečných pracovných postupov,
•	vo vypracovaní zoznamov pre poskytovanie OOPP, na základe hodnotenia nebezpečenstiev,
•	vo vykonávaní školení a overovaní vedomostí zamestnancov, ktorí vykonávajú, riadia a kontrolujú vykonávanie stavebných prác vo výškach.
Vývoj pracovnej úrazovosti prevádzkovateľov jadrových zariadení možno hodnotiť pozitívne, najmä z toho dôvodu, že ani u jedného sa nevyskytol smrteľný, ťažký alebo hromadný pracovný úraz. Výskyt ostatných pracovných úrazov bol nasledovný:
| Priemerný počet zamestnancov | Počet PÚ | Početnosť PÚ/100 zam.
SE – EBO | 2 746 | 9 | 0,33
SE – EMO | 2 273 | 7 | 0,31
SE – VYZ | 514 | 1 | 0,19
3.3.11 Vyšetrovanie pracovných úrazov, prevádzkových nehôd, porúch technických zariadení a chorôb z povolania
V roku 2001 bolo spotrebovaných na vyšetrovanie pracovných úrazov, prevádzkových nehôd, porúch technických zariadení a chorôb z povolania (ďalej „udalosti”) 13 071 hodín, pričom na jednu udalosť pripadlo priemerne 36,31 hodín. Inšpektori práce vyšetrovali:
•	smrteľných pracovných úrazov	68
•	ťažkých pracovných úrazov	200
•	ostatných pracovných úrazov	44
•	ostatných - nepracovných úrazov	20
•	chorôb z povolania	3
•	technických príčin priemyselných otráv	1
•	prevádzkových nehôd (havárií)	22
•	porúch technických zariadení	2
Zhodnotenie stavu a vývoja pracovnej úrazovosti v Slovenskej republike na základe globálnych štatistických údajov publikovaných Štatistickým úradom SR za Slovenskú republiku je obsahom „Rozboru pracovnej úrazovosti v SR za rok 2001“, tvoriaceho prílohu č. 2 tejto správy. Tento rozbor obsahuje prehľady najdôležitejších štatisticky vykazovaných ukazovateľov pracovnej úrazovosti. Spracované sú vo forme viacročných časových radov charakterizujúcich dlhodobý vývoj, ako aj vo forme medziročných porovnaní s hodnotami ukazovateľov roka 2000 (vývoj podľa krajov SR, sektorov vlastníctva, odvetvových kategórií a subkategórií).
Z medziročného porovnania štatistických údajov publikovaných ŠÚ SR za rok 2001 vyplýva zníženie hodnôt väčšiny vykazovaných ukazovateľov pracovnej úrazovosti v SR, a to absolútnych aj relatívnych hodnôt. Zvýšil sa však počet dní pracovnej neschopnosti na jeden pracovný úraz a počet smrteľných pracovných úrazov. Z hľadiska dlhodobého vývoja však možno konštatovať, že relatívna početnosť pracovných úrazov na 100 zamestnancov v roku 2001 dosiahla najnižšiu hodnotu od roku 1969.
Prílohu č. 3 hodnotiacej správy za rok 2001 tvorí „Rozbor pracovných úrazov a prevádzkových nehôd v organizáciách v pôsobnosti dozoru Národného inšpektorátu práce za rok 2001“, ktorý na základe výstupov zo štatistického informačného systému Národného inšpektorátu práce podrobnejšie mapuje pracovnú úrazovosť, najmä z hľadiska zdrojov a príčin vzniku pracovných úrazov.
Prehľad pracovnej úrazovosti organizácií v pôsobnosti dozoru NIP poukazuje na výrazné kolísanie počtu smrteľných pracovných úrazov (SPÚ), pričom najväčší nárast počtu bol zaznamenaný v roku 1995 (o 16 prípadov oproti roku 1994), najväčší pokles počtu bol zaznamenaný v roku 1991 (o 52 prípadov oproti roku 1990). V roku 2000 počet zaregistrovaných smrteľných úrazov klesol o 30 prípadov, t.j. na 85, pričom v roku 2001 ich počet vzrástol o 13 prípadov, t.j. na 98. Počet ťažkých pracovných úrazov (ŤPÚ) má od roku 1989 kolísavú tendenciu, pričom od roku 1996, kedy bolo zaznamenaných 336 prípadov, počet ťažkých pracovných úrazov klesá. V roku 2001 bolo zaznamenaných najmenej ŤPÚ od roku 1989, t.j. 206 prípadov, čo oproti roku 2000 predstavuje zníženie o 13 prípadov.
Z prehľadu pracovnej úrazovosti podľa odvetvových kategórií a subkategórií (triedenie podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností ustanovenej Opatrením ŠÚ SR č. 236/1993 Z.z.  1. revízia) vyplýva, že trvale najvyšší počet SPÚ a ŤPÚ sa vyskytuje v priemyselnej výrobe  30,26 % (13 SPÚ, 79 ŤPÚ). Ďalšími činnosťami s najväčším počtom SPÚ a ŤPÚ sú stavebníctvo  15,13 % (16 SPÚ, 30 ŤPÚ) a poľnohospodárstvo a poľovníctvo a súvisiace služby  14,15 % z počtu závažných pracovných úrazov (21 SPÚ, 22 ŤPÚ).
Rozbor poukazuje na skutočnosť, že práve doprava je permanentne ťažiskovým zdrojom vzniku tých najzávažnejších pracovných úrazov. Z evidencie smrteľných a ťažkých pracovných úrazov v organizáciách patriacich do pôsobnosti inšpekcie práce NIP a inšpektorátov práce je zrejmé, že v súvislosti s prevádzkou dopravných prostriedkov v roku 2001 vzniklo 49 (50 %) evidovaných SPÚ a 67 ŤPÚ (32,52 %). Ťažisko smrteľnej a ťažkej pracovnej úrazovosti pritom bolo v dopravnej nehodovosti pri prevádzke motorových cestných dopravných prostriedkov (39 SPÚ – 39,8 % a 60 ŤPÚ – 29,13 %). Dopravnú nehodovosť však ovplyvňuje celý rad faktorov, ktoré nemôžu orgány inšpekcie práce v pôsobnosti NIP ovplyvniť (napr. úroveň stavu a údržby verejných komunikácií, kvalita výchovy vodičov, poveternostné vplyvy atď.), preto je potrebné sústrediť pozornosť na aspekty dopravnej nehodovosti, ktoré orgány dozoru kontrolnou činnosťou môžu ovplyvniť, najmä na ustanovené pracovné podmienky vodičov (dodržiavanie povinných prestávok v práci) a na kontrolu technického stavu vozidiel prevádzkovaných organizáciami.
V roku 2001 na Slovensku v organizáciách spadajúcich do pôsobnosti dozoru Národného inšpektorátu práce došlo k 27 prevádzkovým nehodám, čo je oproti roku 2000 o 1 prípad viac. Tieto udalosti mali za následok 1 ťažký pracovný úraz a 17 ľahšie zranených osôb. Materiálne škody, ktoré vznikli v dôsledku týchto udalostí, sa oproti predchádzajúcemu roku zvýšili o 24 876 376 Sk a predstavovali čiastku odhadnutú na 75 141 237 Sk.
3.3.12 Vydané osvedčenia a oprávnenia
Nasledovná tabuľka uvádza počet vydaných osvedčení a oprávnení podľa druhov a technických zariadení v zmysle vyhlášky č. 74/1996 Z.z. na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, bezpečnosti tlakových, zdvíhacích, elektrických a plynových technických zariadení a o odbornej spôsobilosti:
Druh | Osvedčenia | Oprávnenia
Elektrické zariadenia | 312 | 702
Plynové zariadenia | 440 | 382
Tlakové zariadenia | 228 | 157
Zdvíhacie zariadenia | 87 | 95
Spolu | 1 067 | 1 336
Sumy v kolkoch (v Sk) za vydané osvedčenia a oprávnenia na jednotlivých inšpektorátoch práce uvádza nasledujúca tabuľka:
| Osvedčenia | Oprávnenia | Spolu
IP Bratislava | 50 000,- | 72 000,- | 122 000,-
IP Trnava | 44 000,- | 73 000,- | 117 000,-
IP Trenčín | 87 000,- | 69 500,- | 156 500,-
IP Nitra | 93 500,- | 101 500,- | 195 000,-
IP Žilina | 49 000,- | 80 700,- | 129 700,-
IP Banská Bystrica | 43 500,- | 72 500,- | 116 000,-
IP Prešov | 78 500,- | 92 000,- | 170 500,-
IP Košice | 110 000,- | 89 000,- | 199 000,-
Spolu | 555 500,- | 650 200,- | 1 205 700,-
Celková suma teda predstavuje 1 205 700,- Sk, v kolkoch za osvedčenia 555 500,- Sk a v kolkoch za oprávnenia 650 200,- Sk.
3.3.13 Sankčné opatrenia
Inšpektoráty práce pri zistení závažných nedostatkov uplatňovali sankcie podľa zákona č. 95/2000 Z.z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
V roku 2001 bolo uložených 215 právoplatných pokút organizáciám v celkovej výške 7 949 000 Sk. V porovnaní s rokom 2000 je to o 36 pokút viac a úhrnná suma je o 2 660 000 Sk vyššia.
Jednotlivcom bolo uložených 7 právoplatných pokút v celkovej výške 75 500 Sk, čo je o 7 pokút menej, ale o 17 350 Sk viac ako v roku 2000. Ďalej bolo uložených 156 blokových pokút v sume 61 500 Sk. To je o 121 pokút viac, ale suma je o 38 950 Sk nižšia ako v porovnávanom období.
Celková výška všetkých uložených pokút je 8 086 000 Sk.
Najvyššie pokuty vo výške 500 000,- Sk boli uložené dvom subjektom. Za obzvlášť nebezpečný spôsob montáže skeletu pri práci vo výškach na stavbe bola postihnutá firma ZIPP s. r. o. Bratislava a za množstvo závažných nedostatkov v oblasti pracovnoprávnych vzťahov a nedodržiavanie ustanovení Zákonníka práce bola uložená pokuta firme Komag a. s. Košice.
Podrobnejšiu špecifikáciu činností, pri ktorých boli uložené právoplatné pokuty inšpektorátmi práce organizáciám a jednotlivcom uvádza tabuľka č. 9 (príloha č. 1).
Nasledovná tabuľka prezentuje výšku pokút (v Sk) uložených jednotlivými inšpektorátmi práce v predchádzajúcom roku. Stĺpec „Uhradené pokuty” špecifikuje pokuty zaplatené v roku 2001, čiže aj pokuty uložené v predchádzajúcich rokoch, ale vymožené v roku 2001. Na pokutové účty jednotlivých krajských inšpektorátov práce bolo spolu uhradených 7 171 540,- Sk.
| Pokuty organizáciám | Pokuty jednotlivcom | Blokové pokuty | Spolu | Uhradené
IP Bratislava | 381 000,- | 0,- | 2 900,- | 383 900,- | 363 900,-
IP Trnava | 863 000,- | 15 500,- | 14 600,- | 893 100,- | 878 500,-
IP Trenčín | 448 000,- | 55 000,- | 9 900,- | 512 900,- | 448 900,-
IP Nitra | 1 352 000,- | 0,- | 9 500,- | 1 361 500,- | 1 057 300,-
IP Žilina | 850 000,- | 0,- | 0,- | 850 000,- | 750 000,-
IP Banská Bystrica | 1 182 000,- | 0,- | 7 500,- | 1 189 500,- | 1 103 800,-
IP Prešov | 725 000,- | 5 000,- | 2 500,- | 732 500,- | 718 500,-
IP Košice | 2 148 000,- | 0,- | 14 600,- | 2 162 600,- | 1 850 640,-
Spolu | 7 949 000,- | 75 500,- | 61 500,- | 8 086 000,- | 7 171 540,-
Inšpektori práce rozhodli o vyradení z prevádzky 61 vyhradených technických zariadení a 639 ostatných strojov a zariadení.
Pre nevhodný až havarijný stav bolo vydaných 53 zákazov používania výrobných a prevádzkových priestorov. 
Na základe zistenia závažných nedostatkov bolo vydaných 61 zákazov používania technológie alebo činnosti. 
Bolo odobratých 6 oprávnení a 1 osvedčenie, napr. pre nedodržanie podmienok vydaných oprávnení.
Nedostatky zistené pri výkone inšpekcie práce vyústili do vydania 861 zákazov práce, najmä práce bez požadovaného oprávnenia, kvalifikácie, zdravotnej spôsobilosti, práce nadčas a pod.
Bližšia špecifikácia rozhodnutí je uvedená v predchádzajúcich kapitolách.
Prehľad vydaných rozhodnutí uvádza tabuľka č. 10 (príloha č. 1).
3.3.14 Poradenská činnosť
V oblasti poradenskej činnosti vykonávanej inšpektormi práce bolo realizovaných 9 232 výkonov v celkovej dobe trvania 12 380 hodín, čo tvorí 9,25 % z celkového spotrebovaného času.
Vznik nových subjektov, zmeny vo funkčnom obsadení a absencia odborných pracovníkov pre bezpečnosť práce spôsobila, že najväčší rozsah poradenstva bol poskytovaný pre zodpovedných zamestnancov priamo počas výkonu inšpekcie práce. U zamestnávateľov so skutočným záujmom o odbornú radu sa poradenská činnosť priaznivo prejavuje na celkovej úrovni starostlivosti o BOZP. Podľa vyjadrenia niektorých inšpektorov práce podnikateľské subjekty nevyužívajú bezplatné poradenské služby inšpektorátov práce v plnej miere zo strachu, že tieto orgány slúžia hlavne na zisťovanie nedostatkov a ukladanie pokút. V niektorých prípadoch si zamestnávatelia zamieňali poradenskú činnosť s „dobročinnosťou”, ktorá by im mala vyriešiť všetky problémy.
Témy poradenskej činnosti sa dotýkali predovšetkým problematiky ustanovení zákona č. 330/1996 Z.z. a jeho novelizácie zákonom č. 158/2001 Z.z., výkladu prijatých nariadení vlády s problematikou BOZP, hodnotenia rizík, podmienok poskytovania OOPP, bezpečnosti technických zariadení a odbornej a zdravotnej spôsobilosti zamestnancov. Veľká pozornosť bola venovaná poradenstvu v oblasti pracovného práva a miezd.
3.4 Technická normalizácia
Plnenie úloh NIP v oblasti technickej normalizácie určuje § 5, ods. 3, písm. k) zákona č. 95/2000 Z.z. o inšpekcii práce, podľa osobitného predpisu - zákona č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 436/2001 Z.z..
Úlohy v oblasti technickej normalizácie zahŕňajú okrem posudzovania návrhov slovenských technických noriem (STN) aj ďalšie aktivity s celonárodným významom ako je činnosť v technických normalizačných komisiách a činnosť v európskej a medzinárodnej normalizácii.
Oblasť posudzovania návrhov noriem
Hlavnou prioritou v oblasti normalizácie je riadne členstvo SR v Európskej komisii pre normalizáciu (CEN) a Európskej komisii pre normalizáciu v elektrotechnike (CENELEC), čo priamo súvisí so vstupom SR do EÚ. Jednou z podmienok je zavedenie 80 % európskych noriem do sústavy STN. Túto podmienku splnila SR práve v roku 2001 a v auguste bola podaná prihláška. Z dôvodu urýchlenia procesu získania riadneho členstva v CEN/CENELEC bola veľká časť STN preberaná v jazyku člena CEN (Českej republiky), prípadne vyhlásením vo Vestníku ÚNMS SR.
V hodnotenom období bolo posúdených 699 návrhov noriem v rôznych stupňoch rozpracovania, z toho 604 konečných návrhov. Celkom je to o 278 návrhov noriem menej, t.j. o 28,4 %, ako v roku 2000. Tento údaj je prekvapujúci, nakoľko v roku 2000 Slovenský ústav technickej normalizácie (ďalej „SÚTN“) vydal celkom 2 946 titulov noriem, kým v roku 2001 už 6 446 titulov. Z toho 3 124 noriem, zmien a opráv vyšlo tlačou v slovenskom, resp. českom jazyku a 3322 noriem vyhlásením vo Vestníku ÚNMS SR, t.j. prevzatím anglickej verzie.
Mnohí spracovatelia nezaslali na pripomienkovanie normy, ktoré boli preberané v českej verzii, aj keď obsahovali bezpečnostnú problematiku.
Príslušní referenti SÚTN si vyžiadali stanovisko NIP k prevzatiu noriem EN a ISO vyhlásením vo Vestníku ÚNMS SR, ak sa tieto dotýkali problematiky BOZP alebo bezpečnosti technických zariadení. Toto sa riešilo v spolupráci so všetkými inšpektorátmi práce. NIP nesúhlasil, aby tieto normy boli zavedené do sústavy STN v anglickom jazyku, pretože sa tým znižuje ich dostupnosť pre ich využívanie v širokej praxi.
Posudzovanie návrhov noriem vykonávali pracovníci NIP. Posudzovanie noriem v oblasti elektrotechniky bolo v 1. polroku zabezpečované v spolupráci s inšpektorátmi práce Bratislava, Nitra a Trnava. V roku 2001 sa nevyskytli návrhy noriem, ku ktorým by sa vydalo nesúhlasné konečné stanovisko. Pripomienky k návrhom noriem sa týkali hlavne použitej terminológie, chýbajúcich súvisiacich právnych predpisov, aktualizácie citovaných noriem, nejasných formulácii, dodržiavania metodických pokynov pre normalizáciu a pod.
V rámci vybudovania informačného systému (podprojekt PHARE) bol vypracovaný zoznam technických noriem, ktoré obsahujú bezpečnostné požiadavky a ostatné požiadavky pre využitie pri výkone inšpekcie práce. Predpokladá sa vytvorenie plnotextovej databázy s textami týchto noriem, ktorú budú využívať inšpektori práce pri výkone svojej činnosti.
Činnosť v technických normalizačných komisiách
Technické normalizačné komisie (TNK) sú odborné, poradné a pracovné orgány, ktoré zriaďuje, registruje, metodicky riadi a koordinuje SÚTN. Riadi sa Štatútom a Rokovacím poriadkom vydaným ÚNMS SR. Členovia TNK sa zúčastňujú prerokovávania návrhov nových slovenských technických noriem, návrhov na ich zmeny, revízie a zrušenie, prerokovávania výsledkov pripomienkového konania, pričom dbajú o to, aby prijímané riešenia boli v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi a normami.
NIP je povereným orgánom za činnosť TNK č. 29 „Bezpečnosť strojov a ergonómia“. Prácu tejto TNK možno hodnotiť ako úspešnú najmä z hľadiska medzinárodnej normalizácie, o čom svedčí aj nezmenené P-členstvo v príslušnej komisii ISO (viď ďalší text).
Pracovníci NIP, ktorí sa zaoberajú normalizáciou, sa aktívne zúčastňujú na práci vo viacerých technických normalizačných komisiách spolu s odborníkmi z iných orgánov štátnej správy a praxe. Ide o tieto TNK:
TNK č. 4 Oceľové konštrukcie
TNK č. 11 Zváranie a príbuzné procesy
TNK č. 14 Geotechnika
TNK č. 17 Bezpečnosť a ochrana pred požiarom
TNK č. 21 Akustika a vibrácie
TNK č. 25 Lesnícke a poľnohospodárske stroje
TNK č. 51 Plynárenstvo
TNK č. 59 Vzduchotechnické zariadenia
TNK č. 61 Lanová doprava a výťahy
TNK č. 63 Potravinárske stroje
TNK č. 68 Kotly a tlakové nádoby
TNK č. 69 Princípy a zásady terminológie v normách
TNK č. 84 Elektrické inštalácie a ochrana pred úrazom elektrickým prúdom
Medzinárodná a európska normalizácia
Slovenská republika je riadnym členom (P-členom) Medzinárodnej komisie pre normalizáciu (ISO) a Medzinárodnej komisie pre normalizáciu v elektrotechnike (IEC) a zatiaľ afilovaným členom (O-členom) Európskej komisie pre normalizáciu CEN a Európskej komisie pre normalizáciu v elektrotechnike CENELEC.
Úlohy medzinárodnej normalizácie zabezpečuje NIP ako poverená organizácia v týchto technických komisiách (TC):
•	ISO/TC 199 a CEN/TC 114 „Bezpečnosť strojov a zariadení“,
•	ISO/TC 159 a CEN/TC 122 „Ergonómia“.
Najdôležitejšou úlohou v oblasti medzinárodnej normalizácie je vypracovanie národného stanoviska k dokumentom európskych a medzinárodných normalizačných organizácií a následné hlasovanie. Toto je odborne i časovo náročná práca vzhľadom na presné dodržiavanie termínov hlasovania, previerok spôsobu zapracovania noriem a pod. Viacnásobné nedodržanie termínov môže mať za následok preradenie z P-členstva na O-členstvo.
Riadny člen má povinnosť hlasovať ku všetkým otázkam oficiálne predloženým na hlasovanie v rámci technickej komisie alebo subkomisie a k návrhom medzinárodných noriem vo všetkých etapách a má právo zúčastňovať sa na zasadnutiach. Afilovaný člen, čiže pozorovateľ, dostáva materiály komisií a má právo predkladať pripomienky a zúčastňovať sa na zasadnutiach.
3.5 Spolupráca na legislatívnej činnosti MPSVR SR
MPSVR SR, ako gestor kapitoly 13 Sociálna politika a zamestnanosť, zodpovedá za aproximáciu práva EÚ v problematike bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorá je súčasťou tejto kapitoly. Legislatíva SR v uvedenej oblasti musí byť kompatibilná s rámcovou smernicou č. 89/391/EHS o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri práci a na ňu nadväzujúcimi individuálnymi smernicami, má zabezpečovať efektívnu implementáciu a dozor nad ich vykonávaním. Rámcová smernica je úplne transponovaná zákonom č. 330/1996 Z.z. v znení neskorších predpisov (vyhlásený v úplnom znení zákonom č. 367/2001 Z.z.), Zákonníkom práce a zákonom č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov. Tieto obsahujú splnomocňovanie ustanovenia pre vydanie nariadení vlády k predmetným smerniciam.
V roku 2001 sa zamestnanci NIP aktívne podieľali ako členovia, príp. vedúci pracovných skupín, na príprave týchto nariadení vlády:
•	NV č. 159/2001 Z.z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri používaní pracovných prostriedkov,
•	NV č. 201/2001 Z.z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na pracovisko,
•	NV č. 204/2001 Z.z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci s bremenami,
•	NV č. 247/2001 Z.z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci so zobrazovacími jednotkami,
•	NV č. 444/2001 Z.z. o požiadavkách na používanie označenia, symbolov a signálov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,
•	NV č. 510/2001 Z.z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na stavenisko,
•	NV č. 39/2002 Z.z. o ochrane zdravia pri práci s azbestom,
•	NV č. 40/2002 Z.z. o ochrane zdravia pred hlukom a vibráciami,
•	NV č. 45/2002 Z.z. o ochrane zdravia pri práci s chemickými faktormi,
•	NV č. 46/2002 Z.z. o ochrane zdravia pri práci s karcinogénnymi a mutagénnymi faktormi,
•	NV č. 47/2002 Z.z. o ochrane zdravia pri práci s biologickými faktormi,
•	NV č. .../2002 Z.z., ktorým sa ustanovujú minimálne požiadavky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí.
V rámci kapitoly 13 sa ďalej zamestnanci NIP aktívne zúčastňovali na príprave týchto legislatívnych predpisov:
•	pripravovaný zákon o nelegálnej práci,
•	pripravovaná novela zákona č. 95/2000 Z.z. o inšpekcii práce,
•	pripravovaná vyhláška MPSVR SR, ktorou sa ustanovujú bližšie podmienky zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, zaistenia bezpečnosti technických zariadení vrátane požiadaviek na odbornú spôsobilosť zamestnancov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti technických zariadení.
Boli pripravované podkladové dokumenty pre vypracovanie posudkov MPSVR SR pre Národnú radu SR, na základe ktorého sa bude vykonávať ratifikácia dohovorov a Odporúčaní Medzinárodnej organizácie práce, napr. Dohovor MOP č. 81 o inšpekcii práce v priemysle, Dohovor MOP č. 184 Bezpečnosť a zdravie v poľnohospodárstve.
V rámci kapitoly 1 Slobodný pohyb tovaru bola aktívna spolupráca na príprave týchto nariadení vlády na základe zákona č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 436/2001 Z.z.:
•	NV č. 513/2001 Z.z. ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na jednoduché tlakové nádoby,
•	NV č. 571/2001 Z.z. ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na výťahy,
•	pripravovaná novela NV č. 29/2001 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na osobné ochranné prostriedky.
V medzirezortnom pripomienkovacom konaní bolo posúdené množstvo ďalších návrhov všeobecne záväzných právnych predpisov.
NIP bude aj naďalej významnou mierou participovať na plnení legislatívnych úloh aj v roku 2002. Harmonogram postupného zrušovania predpisov vydaných SÚBP a ÚBP SR a ich následného nahradenia novými predpokladá spracovanie vecnej stránky viacerých predpisov. V roku 2002 sa plánuje analýza a návrh na zrušenie, resp. novelizáciu 15 všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
3.6 Spolupráca s inými orgánmi a organizáciami
Bývalý Úrad bezpečnosti práce SR (ÚBP SR) a NIP v predchádzajúcom období uzavrel dohody o spolupráci s Technickou inšpekciou SR, Asociáciou zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky (AZZZ), Konfederáciou odborových zväzov Slovenskej republiky (KOZ), Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky, Ministerstvom obrany Slovenskej republiky, Hlavným banským úradom, Českým úradom bezpečnosti práce, Slovenským červeným krížom, Cechom motorových vozíkov Slovenskej republiky, Slovenskou spoločnosťou pre bezpečnosť a hygienu práce, Poradným zborom pre práce vo výškach a trojdohodu medzi ÚBP SR, AZZZ a KOZ.
V súvislosti s „novými oblasťami“, o ktoré sa v zmysle zákona č. 95/2000 Z.z. rozšírila pôsobnosť NIP a s tým súvisiacou problematikou odhaľovania nelegálnej práce bolo podpísaných niekoľko dohôd. Bližšie podrobnosti o nich sú uvedené v kapitole 3.3.3.
V rámci vyšetrovania pracovných úrazov a havárií prebieha spolupráca s odbormi vyšetrovania Policajného zboru SR (vykonávanie obhliadky miesta vzniku udalosti, výpovede svedkov, poskytovanie znaleckých posudkov, výsledkov analýz a expertíz, atď.). Za asistencie Policajného zboru SR sa vykonávajú previerky najmä dodržiavania pracovnoprávnych vzťahov a nelegálnej práce.
So zdravotníckymi organizáciami prebieha spolupráca napr. pri určovaní hladiny alkoholu v krvi alebo určenia rozsahu poškodenia zdravia pri pracovných úrazoch.
3.7 Medzinárodná spolupráca
MPSVR SR vypracúva návrhy na plnenie záväzkov vyplývajúcich pre SR z medzinárodných zmlúv a dohovorov v oblasti ochrany práce a zabezpečuje medzinárodnú spoluprácu v súčinnosti s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy.
Zahraničné pracovné styky pracovníkov sústavy NIP v roku 2001 vychádzali zo štvrťročných plánov, ktoré sa priebežne aktualizovali podľa potrieb a rozvoja spolupráce s jednotlivými zahraničnými partnermi. Celkove pracovníci sústavy NIP vykonali 18 zahraničných pracovných ciest.
Zahraničné pracovné styky sa orientovali na získavanie nových poznatkov z oblasti bezpečnosti práce, technickej bezpečnosti, propagácie bezpečnosti práce, informačných systémov a jadrového dozoru. Tiež sa zamerali na štúdium a poznávanie systému inšpekcie práce ako v krajinách Európskej únie tak v krajinách strednej a východnej Európy (ČR, Poľsko, Slovinsko, Maďarsko) s cieľom výmeny skúseností pri prispôsobovaní systému inšpekcie práce a legislatívy požiadavkám EÚ. Tieto sa v prevažnej miere realizovali formou účasti na odborných seminároch, študijných pobytoch, medzinárodných fórach, pravidelných zasadnutiach medzinárodných inštitúcií resp. screeningových zasadnutiach, návštevou výstav a veľtrhov k otázkam BOZP a návštevami partnerských organizácií za účelom výmeny skúseností z oblasti inšpekcie práce, riadiacich systémov bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a pod.
Medzi najdôležitejšie akcie v hodnotenom období patrili:
•	tripartitný seminár pre krajiny strednej a východnej Európy o reforme a modernizácii orgánov inšpekcie práce organizovaný Medzinárodnou organizáciou práce, ktorý mal podnietiť zúčastnené krajiny, aby hľadali cesty pre zefektívnenie systému inšpekcie práce,
•	89. konferencia MOP k druhej rozprave k dohovoru a odporučeniu o bezpečnosti a zdraví v poľnohospodárstve, ktorý bol prijatý ako Dohovor MOP č. 184 a odporučenie č. 192,
•	medzinárodné sympózium k otázkam riadenia BOZP zorganizované Medzinárodnou organizáciou práce v spolupráci s Medzinárodnou spoločnosťou inšpekcií práce (IALI),
•	40. a 41. zasadnutie Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcií práce (SLIC) a zasadnutie Sekretariátu pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (CEEOSH). Zasadnutie v prvom polroku sa venovalo otázkam prebiehajúcich zmien v systémoch inšpekcie práce kandidátskych krajín z hľadiska prístupového procesu. Na ďalšom zasadnutí sa venoval otázkam interného využitia informácií zhromažďovaných inšpektormi práce. Účelom bolo porovnanie existujúcich informačných systémov a výmena skúseností pri ich nadstavbe z hľadiska priblíženia sa európskemu štandardu. Nakoľko systémy slúžia predovšetkým pre potreby inšpekcie práce, vzájomným porovnaním bolo konštatované, že systémy obsahujú porovnateľné informácie, t.j. základné informácie o zamestnávateľských subjektoch a vstupy zo zistení pri výkone inšpekčnej činnosti ako aj informácie o úrazoch, poruchách technických zariadení, nehodách, haváriách. z hľadiska využitia výstupných údajov získaných analýzami bolo konštatované, že tieto slúžia ako základ pre plánovanie inšpekčnej činnosti, stanovenie priorít v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, zlepšenie dozornej činnosti, zlepšenie v oblasti poskytovaného poradenstva zamestnancom a zamestnávateľom a tiež slúžia k vykazovaniu inšpekčnej činnosti z hľadiska rôznych štatistických prehľadov.
•	rokovania na základe požiadavky dodávateľov k rôznym otázkam pri dovoze jadrových zariadení pre JE Mochovce.
V oblasti medzinárodných programov spolupráce v rámci projektu Phare č. SR9913047 „Zdokonalenie systému ochrany práce v SR“ sa zástupcovia sústavy NIP aktívne zapájali do jeho realizácie v rámci jednotlivých modulov. V rámci Programu Európskej Komisie Leonardo da Vinci sa uskutočňoval projekt WISH, ktorého cieľom bolo vyškoliť lektorov, ktorí dokážu nezávisle školiť zástupcov zamestnancov pre BOZP zo zručností potrebných pre efektívnu spoluprácu so zamestnávateľmi na úseku zlepšovania bezpečnosti práce a pracovných podmienok. Výstupmi projektu je Príručka pre zástupcov zamestnancov, Príručka pre trénerov (lektorov) a Informačný leták pre zamestnávateľov.
V rámci projektu TEMPUS sa uskutočnili študijné cesty zamerané na vzdelávacie, publikačné a informačné aktivity národnej agentúry pre sociálnu ochranu EUROGIP, systém poisťovania a odškodňovania pracovných úrazov.
Zástupcovia NIP na základe uskutočneného stretnutia so zástupcami TAIEX-u pripravili a procedurálne zabezpečili 5 projektov – požiadaviek. Návrhy projektov (2 pre expertnú výpomoc a 3 pracovné semináre) sú zamerané do oblasti implementácie legislatívy a zároveň aj do oblasti jej presadzovania s perspektívou dobudovania efektívnych inšpekčných orgánov pri zabezpečovaní prevencie a kontroly v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
3.8 Publikačná a prednášková činnosť
Tak, ako po predchádzajúce roky, výsledky celoslovenských úloh a úloh so špeciálnym režimom, poznatky z inšpekčnej činnosti, vyšetrovania udalostí, informácie o aktivitách sústavy a odborné rady pracovníkov NIP a inšpektorátov práce boli publikované vo verejnej aj odbornej tlači. Média venovali najväčšiu pozornosť tzv. novým oblastiam, teda nelegálnej práci a ďalším otázkam pracovného práva.
Rozhovory, články a informácie boli zverejnené v denníkoch SME, Pravda, Hospodárske noviny, Práca, Národná obroda, Nový čas, Roľnícke noviny a v ďalších krajských a regionálnych denníkoch, tiež vo vysielaní Slovenskej televízie, TV Markíza, TV Global, Slovenského rozhlasu, rádia Twist atď.
Odborné články boli publikované v časopisoch Bezpečná práca, Normalizácia, Bezpečnosť a hygiena, Poradca podnikateľa, Poradca BOZP pre podnikateľov, zamestnávateľov a odborných pracovníkov, Urob si sám, Odborný časopis pre elektrotechniku a energetiku, Drevo, Les a pod.
Pracovníci sústavy NIP realizovali prednáškovú činnosť v rámci interného vzdelávania inšpektorov a inšpektorov čakateľov, ale aj mimo sústavy NIP, napr.:
•	konferencia „Aktuálne otázky bezpečnosti práce“,
•	celoslovenský seminár elektrotechnikov,
•	odborný seminár GAS 2001,
•	odborný seminár „Predpisová problematika v technickej oblasti plynárenstva na Slovensku“,
•	seminár vedúcich zamestnancov zväzu chemického a farmaceutického priemyslu,
•	školenie inštruktorov vstreľovacej techniky, lešenárskej techniky, horolezeckej techniky,
•	seminár o kolaudácii stavieb.
Odborná verejnosť bola oboznamovaná o pripravovaných nariadeniach vlády na twinningovom projekte SR 99/IB/SO/01 v rámci programu PHARE.
Pracovníci NIP prednášali aj na odborných podujatiach organizovaných odborom vzdelávania Výskumného a vzdelávacieho ústavu bezpečnosti práce, Slovenskou spoločnosťou pre technickú normalizáciu, rôznymi akreditovanými organizáciami a firmami.
Vybraní pracovníci zabezpečovali pedagogickú činnosť a boli členmi komisie pre štátne záverečné skúšky na Strojníckej fakulte, Fakulte baníctva, ekológie, riadenia a geotechnológií a Fakulte výrobných technológii Technickej univerzity v Košiciach, Fakulte environmentálnej a výrobnej techniky Technickej univerzity vo Zvolene a Materiálovo-technologickej fakulte STU v Trnave.
Vybraní pracovníci NIP a inšpektorátov práce sa v priebehu roka aktívne zúčastňovali medzinárodných projektov TEMPUS (zástupcovia sústavy prednášali lektorom inšpektorov a prednášky inšpektorom), MATRA (zabezpečenie prednášok lektorom inšpektorov práce a zároveň zlepšovanie lektorských zručností lektorov inšpektorov práce), WISH (prednášky vedúcim trénerom a tréningy trénerov zástupcov zamestnancov).

4. ROZPOČET, PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY
Rozpočet sústavy NIP pre rok 2001 predstavoval po realizácii rozpočtových opatrení nasledovné čerpanie:
Upravený rozpočet výdavkov pre rozpočtové organizácie sústavy NIP pre rok 2001 predstavoval:
•	bežné výdavky	96 147 tis. Sk,
•	kapitálové výdavky	14 800 tis. Sk.
4.1 Bežné výdavky
Čerpanie bežných výdavkov za sledované obdobie roka 2001 dosiahlo objem 97 656 tis. Sk, čo predstavuje 101,6 % k upravenému rozpočtu.
Z toho v sledovanom období došlo tiež k čerpaniu nerozpočtovaných prostriedkov v objeme 1 841 tis. Sk (len na inšpektorátoch práce).
Čerpanie podľa jednotlivých kategórií rozpočtovej klasifikácie je nasledovné (v tis. Sk):

Upr. rozp.
rok 2001

Čerpanie
za rok 2001

%
k upr. rozp.

610 – mzdy, platy, služ. príjmy a OOV | 53 442 | 54 271 | 101,6
620 – poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a NÚP | 20 241 | 20 143 | 99,5
630 – tovary a ďalšie služby | 22 260 | 23 061 | 103,5
640 – bežné transféry | 204 | 201 | 98,5
Spolu | 96 147 | 97 656 | 101,6
Čerpanie prostriedkov vyčlenených rozpočtom roka 2001 v oblasti bežných výdavkov možno charakterizovať ako veľmi vyrovnané v celej sústave NIP, keď boli čerpané na 99,7 %, čo absolútne predstavuje nedočerpanie 332 tis. Sk, čo predstavuje položky poistné a príspevky zamestnávateľov do poisťovní a NÚP, ktoré sú viazané na čerpanie mzdových prostriedkov.
V objeme čerpania finančných prostriedkov bežných výdavkov sú zahrnuté aj zdroje pochádzajúce z pokút a penále vo výške 1 841 tis. Sk, ktoré vylepšili možnosti krytia potrieb inšpektorátov práce a to:
•	v mzdových prostriedkoch o 831 tis. Sk,
•	poistnom a príspevkoch zamestnávateľa do poisťovní a NÚP o 339 tis. Sk,
•	tovary a ďalšie služby o 671 tis. Sk, v tom:
•	cestovné	89 tis. Sk,
•	energie, voda a komunik.	2 tis. Sk,
•	materiál a dodávky	390 tis. Sk,
•	dopravné	7 tis. Sk,
•	rutinná a štandardná údržba	1 tis. Sk
•	ostatné tovary a služby	182 tis. Sk.
4.2 Kapitálové výdavky
V rozpise záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu na obdobie roka 2001 bol upravený rozpočet kapitálových výdavkov pre rozpočtové organizácie sústavy NIP v celkovom objeme 14 800 tis. Sk.
Čerpanie výdavkov za rok 2001 predstavuje sumu 17 672 tis. Sk, čo je 119,4 % čerpania k upravenému rozpočtu. V uvedenej sume je zahrnuté tiež čerpanie prostriedkov osobitného účtu štátneho rozpočtu vo výške 2 845 tis. Sk (z pokút a penále) a čerpanie grantu na IP Trenčín v sume 30 tis. Sk. Na celkovom čerpaní sa podieľali jednotlivé položky rozpočtovej klasifikácie nasledovne (v tis. Sk):

Upr. rozp.
rok 2001

Čerpanie
za rok 2001

%
k upr. rozp.

713 – Nákup kanc. vybav., stroj., prístr. | 1 996 | 2 997 | 150,1
714 – Nákup doprav. prostriedkov | 7 577 | 7 518 | 99,2
715 – Nákup prevádz. a stroj. zariadení | 142 | 186 | 131,0
717 – Realizácia stavieb a ich tech. zhod. | 4 619 | 6 092 | 131,9
718 – Rekonštr. a moder. stroj. a zar. | 466 | 880 | 188,8
Spolu | 14 800 | 17 672 | 119,4
4.3 Príjmy
Rozpisom záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu na rok 2001 bolo stanovené rozpočtovým organizáciám sústavy NIP tvorba príjmov v celkovej výške 200 tis. Sk, v tom:
•	NIP	5 tis. Sk,
•	inšpektoráty práce spolu	195 tis. Sk.
Sústava NIP spolu dosiahla k 31. 12. 2001 príjmy na príjmovom účte štátneho rozpočtu v celkovom objeme 8 194 tis. Sk, v tom:
•	NIP	655 tis. Sk,
•	inšpektoráty práce spolu	7 539 tis. Sk,
z toho:
•	rozpočtované príjmy na príjmovom účte štátneho rozpočtu vo výške	1 541 tis. Sk
•	nerozpočtované príjmy v celkovom objeme	6 653 tis. Sk.
Nerozpočtované príjmy rozpočtových organizácií sústavy NIP spolu na osobitnom príjmovom účte štátneho rozpočtu s predčíslím 3017 - pokuty a penále dosiahli výšku 6 653 tis. Sk len na inšpektorátoch práce. Pokuty boli uložené orgánmi inšpekcie práce na základe výkonu dozoru v zmysle zákona č. 95/2000 Z.z..
Plnenie rozpočtových príjmov sústavy NIP v objeme 1 541 tis. Sk predstavuje 770,5 % k upravenému rozpočtu, z toho inšpektoráty práce spolu plnenie v objeme 886 tis. Sk a NIP v objeme 655 tis. Sk.
Na plnení rozpočtových príjmov v objeme 1 541 tis. Sk sa najväčším objemom podieľali
•	príjmy z náhrad poistného plnenia	628 tis. Sk,
•	príjmy z prenajatých budov v objeme	738 tis. Sk,
•	príjmy za použitie telefónu a faxu v objeme	22 tis. Sk,
•	príjmy z dobropisov v objeme	107 tis. Sk,
•	poplatky a platby z nepriemyselného a náhodného predaja	30 tis. Sk.
Príjmy rozpočtované, ktoré dosiahla sústava NIP vo výške 1 541 tis. Sk mali charakter nedaňových príjmov.

5. PERSONÁLNE OTÁZKY
5.1 Personálne zloženie
Údaje o stave zamestnancov sústavy NIP sa vzťahujú k 31. 12. 2001.
5.1.1 Organizačná štruktúra NIP a inšpektorátov práce
Nasledovná organizačná štruktúra NIP je platná od 15. 2. 2002. Verejné publikačné a informačné stredisko ochrany práce, ktoré je súčasťou tejto štruktúry, začalo svoju činnosť až v roku 2002.
Generálny inšpektor práce |
| | Námestník GIP

Sekretariát GIP

Odbor inšpekcie práce
a trhového dohľadu
IP 1

| | Organizačno-právny odbor | | |

Odbor inšpekcie práce
v jadrovej energetike
IP 2

| | Ekonomický odbor | | |

Odbor inšpekcie práce
a technickej normalizácie
IP 3

| | Odbor informatiky | | |

Verejné publikačné
a informačné stredisko
ochrany práce

Odbor inšpekcie práce
pracovnoprávnych predpisov,
mzdových predpisov a kolektívnych zmlúv IP 4

Organizačná štruktúra inšpektorátov práce zahrňuje odbory inšpekcie práce a oddelenia zabezpečovacích činností.
Hlavný inšpektor práce |
| | Ekonomické oddelenie | | | Odbor IP 1
| | Organizačno-právne oddelenie | | | Odbor IP 2
| | Oddelenie informatiky | | | Odbor IP 3
| | | | | Odbor IP 4

5.1.2 Prehľad počtu pracovníkov
Nasledovná tabuľka uvádza prehľad počtu zamestnancov podľa organizácií v pôsobnosti NIP:
| Celkový počet | z toho žien
NIP | 50 | 28
IP Bratislava | 46 | 16
IP Trnava | 34 | 12
IP Trenčín | 33 | 11
IP Nitra | 46 | 18
IP Žilina | 39 | 10
IP Banská Bystrica | 41 | 15
IP Prešov | 37 | 9
IP Košice | 44 | 17
Spolu | 328 | 136

5.1.3 Prehľad počtu inšpektorov
Nasledovná tabuľka uvádza počet výkonných inšpektorov v sústave NIP vrátane vedúcich odborov IP. Bližšie špecifikuje počet žien – inšpektoriek a počet inšpektorov - čakateľov.
| Celkový počet | z toho žien | z toho čakateľov
NIP | 5 | 0 | 1
IP Bratislava | 30 | 4 | 1
IP Trnava | 18 | 2 | 5
IP Trenčín | 23 | 1 | 2
IP Nitra | 26 | 3 | 0
IP Žilina | 27 | 2 | 3
IP Banská Bystrica | 30 | 4 | 0
IP Prešov | 27 | 1 | 3
IP Košice | 29 | 6 | 1
Spolu | 215 | 23 | 16
5.1.4 Prehľad kvalifikačného zloženia inšpektorov
Nasledovná tabuľka uvádza počet vysokoškolsky a stredoškolsky vzdelaných výkonných inšpektorov vrátane vedúcich odborov IP.
| VŠ | SŠ
NIP | 5 | 0
IP Bratislava | 30 | 0
IP Trnava | 18 | 0
IP Trenčín | 22 | 1
IP Nitra | 26 | 0
IP Žilina | 26 | 1
IP Banská Bystrica | 27 | 3
IP Prešov | 24 | 3
IP Košice | 28 | 1
Spolu | 206 | 9
5.2 Rozvoj ľudských zdrojov
V súlade s plánom vzdelávania inšpektorov práce a vybraných pracovníkov NIP boli počas roku 2001 vykonané školenia a semináre so zameraním na oblasti pracovnoprávnych predpisov, mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv. Lektormi boli odborní pracovníci MPSVR SR a NÚP.
Okrem účasti na školeniach absolvovali inšpektori práce spolu s pracovníkmi úradov práce praktické previerky v podnikateľských subjektoch, s cieľom získať konkrétne poznatky z výkonu kontrolnej činnosti v oblasti pracovnoprávnych predpisov, mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv, ktorá je od 1. 7. 2001 náplňou ich činnosti.
Ďalšie školenia zamerané na hodnotenie rizík, pracovné prostredie, informatiku a preukazovanie zhody boli realizované lektormi zo sústavy NIP, vyškolenými v rámci projektu TEMPUS, ktorého koordinátorom bola Technická univerzita Košice a bol zameraný na ďalšie vzdelávanie inšpektorov práce, inšpektorov bezpečnosti práce pri odborových zväzoch SR a odborníkov pre oblasť bezpečnosti práce a ochrany zdravia pri práci v priemyselných podnikoch.
Uvedené aktivity vyvrcholili záverečnou prípravou a absolvovaním kvalifikačných skúšok inšpektorov práce pre výkon činností podľa § 2 ods.1 písm. a) zákona č. 95/2000 Z.z. pred odbornou komisiou menovanou ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny, zloženou zo zástupcov MPSVR SR a NIP. Skúšky v stanovenom rozsahu úspešne absolvovalo spolu 201 pracovníkov NIP a inšpektorátov práce.
Počas celého roku 2001 boli organizované rôzne akcie pre vzdelávanie inšpektorov – čakateľov, zamerané na ich prípravu pre výkon inšpekcie práce.
V spolupráci s Výskumným a vzdelávacím ústavom bezpečnosti práce bol zorganizovaný v júni 2001 celoslovenský seminár inšpektorov práce v Častej, ktorého sa zúčastnilo 222 pracovníkov sústavy NIP. Na seminári bol zhodnotený doterajší systém výkonu inšpekcie práce, nastolené jej zameranie na nasledujúce obdobie a prerokované aktuálne zmeny právnych predpisov súvisiacich s výkonom inšpekcie práce. Uskutočnili sa tiež rokovania pracovných skupín inšpektorov práce podľa odborného zamerania.

6. CIELE A PREHĽADY ICH PLNENIA
Plnenie úloh na úseku inšpekcie práce (celoslovenské a krajské úlohy dozornej činnosti, preventívne činnosti, kolaudácie, vyšetrovanie udalostí atď.), právnej agendy, plánovacej, rozborovej činnosti, informačného systému NIP, kontrolnej činnosti a ekonomickej činnosti bolo podrobnejšie popísané v predchádzajúcich kapitolách.
Činnosť IP bola zameraná hlavne na tie odvetvia a činnosti, ktoré vykazovali v predchádzajúcich obdobiach vysokú úrazovosť, na veľmi malé, malé a stredné podniky a na oblasť pracovnoprávnych vzťahov.
Priority a úlohy určené MPSVR SR, predovšetkým o legislatívne úlohy a správy o činnosti, boli zapracované do plánu činnosti NIP na rok 2001. Operatívne sa plnili aj ďalšie požiadavky vyplývajúce z potrieb MPSVR SR.

7. HODNOTENIE A ANALÝZA VÝVOJA
Zodpovednosť za tvorbu a uskutočňovanie štátnej politiky ochrany práce a výkon inšpekcie práce v zmysle zákona prevzalo MPSVR SR. Sústava NIP sa počas roka 2001 pripravovala na prebratie časti kompetencií od Národného úradu práce - nové činnosti vyplývajúce zo zákona o inšpekcii práce obnášajúce kontrolu pracovnoprávnych vzťahov, mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv, čo si vyžiadalo nielen preškolenie inšpektorov práce, ale aj personálne posilnenie sústavy.
Výkon inšpekcie práce z pohľadu približovania sa k EÚ predpokladá okrem legislatívnych zmien aj ďalšie dôležité zmeny, ktoré priblížia formy a podmienky výkonu inšpekcie práce v SR k formám a podmienkam, ktoré sú k dispozícii pracovníkom rovnakého zamerania v krajinách EÚ. Jedná sa o dostatočné finančné zabezpečenie inšpektorátov práce, zlepšenie technického vybavenia inšpektorov, mobility inšpektorov, ich finančného ocenenia primerane odbornosti a rastúcej náročnosti vykonávanej činnosti. Zároveň by sa orgány inšpekcie práce na Slovensku mali aj počtom výkonných inšpektorov viac priblížiť obdobným orgánom v krajinách EÚ, ktorých systém je porovnateľný s našim. V krajinách EÚ pripadá priemerne cca 7 500 zamestnancov na jedného inšpektora, kým v SR je to cca 10 500 zamestnancov na jedného inšpektora.
Hodnotenie stavu BOZP
Z hľadiska plnenia úloh zamestnávateľských subjektov v oblasti BOZP analýza výsledkov činnosti inšpekcie práce poukazuje na skutočnosť, že nedošlo k výraznému posunu v starostlivosti o bezpečnosť a ochranu zdravia zamestnancov pri práci. Príčina tohto stavu tkvie hlavne v týchto skutočnostiach:
•	nekoncepčné a nesystematické riadenie oblasti BOZP na podnikovej úrovni, najmä nie je definovaná koncepcia politiky BOZP, systém vzdelávania je málo účinný,
•	v dôsledku súčasnej nepriaznivej ekonomickej situácie organizácie do BOZP málo investujú, snažia sa znižovať svoje náklady napr. neposkytovaním OOPP atď.,
•	pretrváva používanie fyzicky a morálne opotrebovaných strojov a technických zariadení,
•	pretrváva nízke právne vedomie vedúcich pracovníkov, bezpečnostných technikov a zamestnancov v oblasti BOZP.
Úlohy inšpekcie práce vo vzťahu k zamestnávateľským subjektom
Výkon inšpekcie práce vo vzťahu k zamestnávateľským subjektom sa bude v nasledujúcom roku zameriavať hlavne na:
•	uplatňovanie legislatívy BOZP v každodennej praxi, aby sa dôsledne dodržiavali ustanovenia bezpečnostných predpisov a aby sa odstránil formalizmus pri plnení právnych požiadaviek,
•	tvorbu politiky BOZP, zavádzanie a podporovanie opatrení na zdokonalenie systémov riadenia BOZP v týchto subjektoch,
•	intenzívnejšie ovplyvňovanie vedenia organizácií najmä poradenskou činnosťou, aby problematika BOZP bola súčasťou celkového riadenia podniku,
•	dôraznejšie vyžadovanie, aby zamestnávatelia vykonávali opatrenia na zlepšenie stavu BOZP a posilňovanie ich právnej zodpovednosti vo vzťahu k BOZP,
•	venovanie pozornosti technickému stavu strojov a zariadení z hľadiska bezpečnosti práce.
Úlohy orgánov inšpekcie práce
Pre zvýšenie efektívity činnosti orgánov inšpekcie práce je v nasledujúcom období potrebné:
•	racionalizovať obsahovú náplň a dobu previerok tak, aby vznikol časový priestor na preverovanie vyššieho počtu subjektov ako doteraz, v ktorých sa inšpekcia práce bude zameriavať najmä na presadzovanie systémových prvkov v oblasti riadenia BOZP,
•	venovať zvýšenú pozornosť tým odvetviam a kontrolovaným subjektom, kde bolo pri doterajšej dozornej činnosti zistených najviac nedostatkov závažného charakteru,
•	venovať pozornosť oblasti pracovnoprávnych vzťahov, mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv so zameraním na vyhľadávanie nelegálnej práce formou osobitných a krajských previerok, najmä po nadobudnutí účinnosti nového Zákonníka práce, pripravovaného zákona o nelegálnej práci a pripravovanej novelizácie zákona č. 95/2000 Z.z.,
•	personálne posilniť orgány IP pre dosiahnutie vyššej efektivity pri vyhľadávaní nelegálnej práce (nárast počtu inšpektorov práce o 160 až 200),
•	venovať zvýšenú pozornosť kontrole realizácie rovnosti odmeňovania žien a mužov, vyškoleniu inšpektorov práce a aktualizácii metodického usmernenia pre inšpektorov práce so zameraním na uplatňovanie princípu rovnosti príležitostí a zásadu rovnakého zaobchádzania,
•	rozvinúť a zefektívniť spoluprácu so sociálnymi partnermi pri riešení problematiky BOZP,
•	v rámci podprojektu PHARE zdokonaliť informačný systém inšpekcie práce,
•	v záujme zlepšenia informovanosti verejnosti publikovať závery zo šetrených udalostí v médiach, oboznamovať s poslaním inšpekcie práce a vydávať príručky (riadenie BOZP, analýza rizík a pod.), najmä prostredníctvom Verejného publikačného a informačného strediska ochrany práce,
•	zabezpečiť plnú výkonnosť odboru NIP – Informačného centra ochrany práce z hľadiska informovanosti a publicity v Slovenskej republike a vo vzťahu k medzinárodným inštitúciám.
Úlohy v oblasti technickej normalizácie
Činnosť NIP v oblasti technickej normalizácie sa odvíja od cieľa Slovenskej republiky stať sa riadnym členom európskych normalizačných organizácií CEN a CENELEC, čím je priamo podmienený aj vstup SR do EÚ. Po získaní riadneho členstva bude povinnosťou preberať európske normy a harmonizačné dokumenty do sústavy STN do 6 mesiacov od ich vydania. Vzhľadom na to bude potrebné:
•	naďalej uplatňovať pripomienky k normám obsahujúcim bezpečnostné požiadavky, s dôrazom na harmonizované normy nadväzujúce na platné, resp. pripravované nariadenia vlády o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody,
•	zabezpečovať súlad STN navzájom a ich súlad so všeobecne záväznými právnymi predpismi,
•	plniť úlohy v oblasti prípravy noriem na európskej úrovni ako riadny člen CEN/CENELEC.
Štátna politika BOZP
Podpora BOZP, ochrana zamestnancov a ochrana spoločnosti a životného prostredia pred nepriaznivými účinkami práce je súčasťou štátnej politiky na Slovensku. Štát realizuje svoju politiku sústavou legislatívnych opatrení, ktorými usmerňuje túto oblasť a sústavou kontrolných orgánov, ktorými zabezpečuje dodržiavanie a presadzovanie ustanovených právnych opatrení. Právny a kontrolný systém by mali dopĺňať ďalšie nástroje, ktoré pomáhajú uplatňovať princípy ochrany práce. Trvalé udržiavanie dobrej úrovne a trvalé zlepšovanie BOZP si vyžaduje trvalé aktivity a podporu zo strany štátu.
Bezpečnosť a zdravie pri práci predstavuje v súčasnosti jednu z najvýznamnejších oblastí sociálnej politiky Európskej únie a vyspelých štátov sveta. Nové princípy sa zameriavajú hlavne na:
•	celostný (holistický) prístup riešenia problematiky bezpečnosti a zdravia pri práci a komplexný rozvoj pohody pri práci,
•	posudzovanie a prevenciu rizík, na zvyšovanie schopnosti rozpoznať a zvládať riziká, najmä novo sa objavujúce (napr. riziká psychosociálnej povahy) a na progresívne opatrenia dobrej praxe,
•	vzdelávanie a podporu povedomia obyvateľstva, školskú prípravu, školenia, tréningy a motiváciu zamestnancov,
•	budovanie partnerstva medzi všetkými aktérmi, hlavne na zapájanie zamestnancov do otázok BOZP,
•	posilnenie kultúry práce, ekonomických stimulov a sociálnej zodpovednosti podnikov.
Predpokladá sa, že zásady koncepcie štátnej politiky BOZP budú rozpracované do konkrétnej Koncepcie štátnej politiky BOZP, ktorej súčasťou je jej realizačný národný program bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Na jej tvorbe by mali participovať všetky dotknuté rezorty a sociálni partneri prostredníctvom medzirezortnej komisie zriadenej ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR.

8. HLAVNÉ SKUPINY UŽÍVATEĽOV VÝSTUPOV ORGÁNOV IP
Národný inšpektorát práce a inšpektoráty práce so sídlami v krajských mestách sú predovšetkým kontrolné orgány. Užívateľmi výstupov sú najmä:
•	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR,
•	iné rezorty (Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR – kapitola 1; Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii SR – kapitola 9; Ministerstvo životného prostredia SR – kapitola – 22)
•	sociálni partneri (AZZZ SR, KOZ SR, atď.).
•	Výskumný a vzdelávací ústav bezpečnosti práce,
•	žiadatelia o osvedčenia a oprávnenia v zmysle vyhl. č. 74/1996 Z.z.,
•	zamestnávatelia a zamestnanci, ktorí využívajú poradenskú činnosť,
•	občania, ktorí podávajú sťažnosti, oznámenia a podnety,
•	spracovatelia technických noriem,
•	oprávnené organizácie na vykonávanie výchovy, vzdelávania a poradenstva,
•	média, ktoré sa zaujímajú o štatistiky pracovnej úrazovosti, vyšetrovanie jednotlivých udalostí, kontrolu nelegálnej práce atď.
Podrobnosti o týchto činnostiach sú popísané v predchádzajúcich kapitolách.