Informácia o plnení  dlhodobej koncepcie činnosti Generálneho sekretariátu
pre zahraničných Slovákov za rok 2004 

	Dlhodobú koncepciu činnosti GSZS vláda SR prerokovala a schválila svojím uznesením č. 438  zo dňa 24. apríla 2002 a uložila splnomocnencovi vlády SR pre zahraničných Slovákov zabezpečovať úlohy, ktoré z nej vyplývajú.  Do návrhu koncepcie boli zapracované odporúčania delegovaných účastníkov Stálych konferencií Slovenská republika a zahraniční Slováci z rokov 1999 a 2000 a pri jej tvorbe boli rešpektované európske prístupy k riešeniu otázok národnostných menšín a migrantov.

	V roku 2004 plnil Generálny sekretariát pre zahraničných Slovákov úlohy v nasledovných oblastiach:

1.	Výkon štátnej politiky vo vzťahu k slovenským menšinám a komunitám v zahraničí

Pri  výkone štátnej politiky vo vzťahu k Slovákom žijúcim v zahraničí vychádzal GSZS z príslušných právnych noriem, dokumentov a vyhlásení (Ústava SR, Programové vyhlásenie vlády SR, Deklarácia NR SR) definujúcich a zastávajúcich princíp, podľa ktorého problematika slovenských menšín a komunít v zahraničí patrí k trvalým prioritám štátnopolitických záujmov Slovenskej republiky a podľa ktorého sú Slováci v zahraničí uznávaní za integrálnu súčasť slovenského národa. 
Pri realizovaní jednotlivých krokov zameraných na podporu slovenských komunít v zahraničí sa rešpektovalo  pravidlo rovnakého prístupu k zahraničným Slovákom bez rozdielu rasy, pohlavia, náboženstva, straníckej a politickej príslušnosti, resp. bez diferenciácie krajín, v ktorých žijú. 

2.	Koordinačná činnosť

Jednou z hlavných úloh, ktorú GSZS priebežne plní, je jeho koordinačná činnosť vo vzťahu k ústredným orgánom štátnej správy a ďalším inštitúciám na Slovensku, ktoré sa parciálne venujú problematike zahraničných Slovákov. Koordinačná činnosť je evidentná aj vo vzťahu k slovenským spolkom a organizáciám v zahraničí, pri napĺňaní cieľov rokovaní stálych expertných pracovných komisií, pri organizovaní najvýznamnejších podujatí GSZS – Stálej konferencie k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci a Dní zahraničných Slovákov v Slovenskej republike. 
Jednou z hlavných foriem priamej koordinačnej práce GSZS v predmetnej oblasti boli pravidelné zasadnutia medzirezortných pracovných komisií (Komisia pre schvaľovanie projektov na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí, Medzirezortná expertná pracovná skupina k príprave zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí, Medzirezortný výbor k príprave Dní zahraničných Slovákov v SR, Medzirezortný výbor k príprave Stálej konferencie k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci, Medzirezortný výbor k príprave podujatia Slovenské médiá v zahraničí a Slováci v zahraničí v mediálnej politike SR), ktoré posudzovali projekty krajanov uchádzajúcich sa o podporu z rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR, posudzovali stanoviská jednotlivých rezortov k predkladaným materiálom na rokovanie vlády SR, podieľali sa na príprave významných podujatí, ktorých hlavným organizátorom bol GSZS a pod.
Na základe uznesenia vlády SR č. 438/2002, bod B. 8 splnomocnenec a zástupcovia GSZS pracovali v komisiách a špecializovaných pracovných skupinách zameraných na riešenie otázok spojených so zahraničnými Slovákmi (bilaterálne medzivládne slovensko - ukrajinské, poľské, maďarské, rumunské) komisie pre národnostné menšiny, kultúrne, vedecké a školské styky, Komisia podprogramu MK SR Projekty na pomoc krajanom, Komisia MŠ SR pre výber uchádzačov o vládne štipendium v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom na štúdium v Slovenskej republike. Zástupcovia GSZS sa zúčastňovali aj  na pracovných rokovaniach so zástupcami MZV SR, MŠ SR, MK SR a MF SR, ktoré sa zaoberali, alebo súviseli s postavením krajanských komunít v zahraničí (príprava medzivládnych dohôd, realizácia medzivládnych dohôd v praxi, vyhodnocovanie bilaterálnej medzištátnej spolupráce, podpora krajanov, právne normy týkajúce sa Slovákov žijúcich v zahraničí a pod.). Uskutočnili sa taktiež rokovania splnomocnenca s veľvyslancami SR, ako aj s predstaviteľmi slovenských katolíckych misií a so zástupcami ďalších náboženských obcí v krajinách, v ktorých je aktívna slovenská komunita.
Na zabezpečovanie úloh a koordináciu činností v krajanskej problematike spolupracoval GSZS okrem príslušných rezortov aj s Kanceláriou prezidenta Slovenskej republiky a s Kanceláriou Národnej rady Slovenskej republiky a  príslušným kanceláriám vypracovával stanoviská a situačné správy k problematike Slovákov v zahraničí.
Osobitnú časť predstavovala činnosť zameraná na samosprávne orgány s dôrazom na spoluprácu obcí a miest so slovenskými menšinami a komunitami v zahraničí. 
Významnú pozornosť venoval GSZS spolupráci so slovenskými vedeckými, výskumnými, múzejnými a spoločenskými organizáciami, ktorých činnosť zasahuje do problematiky Slovákov v zahraničí. V roku 2004 sa uskutočnilo niekoľko zasadnutí Komisie kultúrneho dedičstva pri GSZS. Komisia, zriadená splnomocnencom v roku 2003, plní úlohu poradného, koordinačného, konzultačného a iniciatívneho orgánu v oblasti vedy a výskumu, záchrany a využívania kultúrneho dedičstva Slovákov v zahraničí a skladá sa zo zástupcov GSZS, Slovenskej akadémie vied, Slovenskej národnej knižnice, Slovenského národného archívu, Slovenského národného múzea a Matice slovenskej. K hlavným úlohám komisie patrí stanovenie dlhodobej koncepcie získavania a spracovávania fondov týkajúcich sa Slovákov v zahraničí.
K aktuálne riešeným úlohám zriaďuje GSZS aj dočasné pracovné komisie. V roku 2004 bola zriadená a vyvíjala činnosť dočasná komisia s cieľom zostavenia publikácie o podujatiach Dni zahraničných Slovákov v SR, ktoré sa od roku 1993 pravidelne konajú na území Slovenskej republiky a ktorých hlavným organizátorom je GSZS.
 
3.	Legislatívna činnosť

Hlavnou úlohou v oblasti vnútornej legislatívy zostáva i naďalej prijatie komplexnej právnej normy upravujúcej štatút zahraničných Slovákov na území Slovenskej republiky, tzv. zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí, ktorá bude v súlade s právnym poriadkom Európskej únie. K príprave nového zákona sa pristupuje vzhľadom na dlhodobejšie mapovanie nedostatkov zákona č. 70/1997 o zahraničných Slovákoch, ktoré vyplynuli z jeho uplatňovania v praxi, vzhľadom na záväzky SR stanovené v priebehu negociačného procesu pre vstup do Európskej únie a najmä vzhľadom na potreby a požiadavky permanentne deklarované Slovákmi v zahraničí. V roku 2002 bola pri GSZS zostavená medzirezortná expertná skupina (MZV SR, MS SR, MV SR, MŠ SR, MH SR, MK SR, MDPaT SR, ÚV SR) k príprave tzv. veľkej novely zákona č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Na základe zhodnotenia účinnosti uvedeného zákona a jeho perspektívy komisia navrhla vypracovanie nového zákona týkajúceho sa štátnej politiky a starostlivosti Slovenskej republiky o Slovákov žijúcich v zahraničí. V priebehu roka 2004, po prvej a druhej spracovanej verzii v roku 2003, bola predložená ďalšia verzia zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí, ktorá koncom roka prešla medzirezortným pripomienkovým konaním a následne rozporovým konaním. Po očakávanom konsenze všetkých zúčastnených strán sa v I. štvrťroku 2005 očakáva predloženie predmetného zákona na rokovanie vlády SR.
GSZS ako koncepčný orgán štátnej správy pre problematiku Slovákov v zahraničí priebežne sledoval aj prijímanie iných právnych noriem a zapájal sa do interného a medzirezortného pripomienkového konania týkajúceho sa tých pripravovaných právnych noriem, ktoré sa dotýkajú predmetnej problematiky. 
S cieľom kvalitného výkonu politiky Slovenskej republiky v krajanskej oblasti sa GSZS zaoberal aj možnou úpravou a novelizovaním ďalších zákonov a noriem, oblasť pôsobenia ktorých priamo zasahuje do života Slovákov v zahraničí a novelizovania ktorých sa Slováci v zahraničí neustále domáhajú.
V oblasti medzinárodnej legislatívy GSZS sledoval najmä legislatívu európskych krajín v súvislosti so vzťahmi materských štátov ku svojim príbuzenským menšinám a komunitám v zahraničí. Súčasne analyzoval a vyhodnocoval systém právnej úpravy postavenia slovenských menšín a komunít a reálnych podmienok uplatňovania občianskych a národnostných práv v štátoch, v ktorých žijú.

4.	Starostlivosť Slovenskej republiky o Slovákov v zahraničí

Projekty na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí

Generálny sekretariát pre zahraničných Slovákov zabezpečoval v roku 2004 grantový systém pre poskytovanie dotácií fyzickým a právnickým osobám na krytie aktivít zahraničných Slovákov. Výška finančných prostriedkov, účelovo viazaných v rozpočtovej kapitole Úradu vlády SR na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí, predstavovala na rok 2004 sumu 2 650 000,- Sk. V roku 2004 bolo na GSZS doručených 253 žiadostí o dotácie z 22 krajín v celkovej požadovanej sume 40 530 860,- Sk, čo je v porovnaní s rokom 2003 nárast  o takmer 80%. Na základe podrobnej analýzy všetkých doručených projektov, ktorú vypracovali pracovníci GSZS, členovia medzirezortnej Komisie pre schvaľovanie projektov na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí zloženej zo zástupcov príslušných ministerstiev a Úradu vlády SR zvážili priority a odporučili udeliť dotácie vybraným projektom. Zoznam predložených žiadostí a udelených dotácií jednotlivým subjektom v zahraničí bol po ich schválení splnomocnencom zverejnený na internetovej stránke Úradu vlády SR (www.gszs.sk).

Komplexné programy pomoci a starostlivosti Slovenskej republiky o slovenské menšiny a komunity v zahraničí

Uznesením vlády SR bol GSZS zaviazaný predložiť do septembra 2003 na rokovanie vlády SR materiál „Komplexné programy pomoci a starostlivosti Slovenskej republiky o slovenské menšiny a komunity v zahraničí“. Materiál bol v požadovanom termíne spracovaný, nebol však predložený ani v roku 2004, nakoľko je jeho predloženie na rokovanie vlády SR determinované dostupnosťou finančných prostriedkov účelovo viazaných v rozpočtovej kapitole Úradu vlády SR. Tento koncepčný materiál dlhodobého charakteru, ktorý je výsledkom dvojročnej intenzívnej spolupráce GSZS s krajanskými spolkami a organizáciami v zahraničí, vychádza z cieľov a dlhodobej stratégie vzťahov SR so Slovákmi v zahraničí a zároveň z hlbokej analýzy súčasného stavu jednotlivých komunít a perspektív ich vývoja do budúcnosti. Materiál pozostáva z programov koncipovaných vo vzťahu k špecifickým podmienkam krajín, v ktorých slovenská komunita žije. 

Stále expertné pracovné komisie

V roku 2004 GSZS nadviazal na pracovné rokovania z predchádzajúceho roka a realizoval celý rad pracovných rokovaní so zástupcami krajanských komunít na platforme stálych expertných pracovných komisií (ďalej len SEPK), ktoré pozostávajú zo zástupcov GSZS, zástupcov komunity príslušnej krajiny a v prípade potreby aj zo zástupcov jednotlivých rezortov. SEPK sa stali bázou pre pravidelnú komunikáciu, získavanie a výmenu informácií, mapovanie stavu slovenských krajanských komunít, stanovenie priorít pomoci SR a vyhodnocovanie účinnosti starostlivosti zo strany SR. Cieľom ich činnosti je optimalizovať, skvalitniť a zefektívniť poskytovanú pomoc Slovenska svojej príbuzenskej menšine, skvalitniť koncepčnú a operatívnu činnosť GSZS a vytvoriť mechanizmus prístupu krajanov k relevantným informáciám. Ich činnosť je zároveň zameraná na podporu postavenia slovenskej komunity v rámci domovskej krajiny a na stimuláciu pozitívneho pôsobenia zahraničných Slovákov v bilaterálnych vzťahoch.
V roku 2004 sa uskutočnili viaceré pracovné rokovania SEPK so zástupcami krajanských komunít z Česka, Chorvátska, Maďarska, Srbska a Čiernej Hory, Ukrajiny a Rumunska.
Hlavnou náplňou pracovných rokovaní v rámci SEPK v roku 2004 bola problematika grantového systému GSZS na pomoc krajanským spolkom a organizáciám, príprava zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí, príprava podujatí GSZS - Stála konferencia k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci, Dni zahraničných Slovákov v Slovenskej republike, medzinárodná konferencia Slovenské médiá v zahraničí a Slováci v zahraničí v mediálnej politike SR, príprava a realizácia medzivládnych dohôd, problematika uplatnenia absolventov VŠ na Slovensku po návrate do domovskej krajiny, záchrana kultúrneho dedičstva Slovákov v zahraničí, súčinnosť pri zabezpečovaní učebníc a beletrie pre slovenské školy v zahraničí, možnosť zriaďovania informačných centier v zahraničí, koordinácia podujatí organizovaných zahraničnými Slovákmi na Slovensku, konkrétna spolupráca s jednotlivými slovenskými spolkami a organizáciami v zahraničí a pod.
Okrem pracovných rokovaní realizovaných na báze SEPK sa uskutočnili  pracovné cesty a rokovania splnomocnenca a pracovníkov GSZS na základe pozvaní krajanských spolkov a organizácií. Získané informácie zo všetkých pracovných rokovaní boli pracovníkmi GSZS spracovávané do aktuálnych situačných správ o krajanských komunitách. 
Slováci žijúci v zahraničí kládli dôraz na permanenciu pracovných návštev zo Slovenska s cieľom pravidelného vzájomného informovania sa, sledovania vývoja v konkrétnej „slovenskej lokalite“ a v konečnom dôsledku aj vyriešenia ich aktuálnych požiadaviek a naliehavých potrieb. 

5.	Informačný systém

Budovanie centrálnej informačnej databázy patrí k prioritným úlohám GSZS.  Táto úloha je definovaná priamo v §7 Zákona NR SR č. 403/2002 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa Zákon NR SR č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Príslušný paragraf poveruje vládu SR, aby „koordinovala a zabezpečovala v rámci štátneho informačného systému dokumentačnú činnosť o zahraničných Slovákoch a utvárala podmienky na sprostredkovanie informácií o dianí na Slovensku pre zahraničných Slovákov“. 
Informačnú a dokumentačnú činnosť realizoval GSZS v sledovanom období ako prostriedok pre skvalitnenie starostlivosti SR o svoje príbuzenské menšiny v zahraničí. V priebehu roka obsahovo zabezpečoval internetovú stránku, na ktorej poskytoval priestor aj Svetovému združeniu Slovákov v zahraničí (ďalej len SZSZ). Stránka prešla formálnymi a technickými zmenami, ktoré umožňujú čiastočnú a v strednodobom výhľade prakticky úplnú administráciu prostredníctvom CMS (content management system), čo urýchli aktualizáciu a umožní rozšírenie poskytovaných informácií.
	V rámci informačného systému GSZS získaval, spracovával a poskytoval informácie o Slovákoch žijúcich v zahraničí, informoval slovenské zahraničie o aktuálnych otázkach v oblasti starostlivosti Slovenskej republiky o slovenské menšiny a komunity v zahraničí, komunikoval s prevádzkovateľmi štátneho informačného systému, spolupracoval s mimovládnymi organizáciami zaoberajúcimi sa problematikou Slovákov v zahraničí, sprostredkúval informácie o dianí na Slovensku.
	V oblasti informačno-dokumentačnej činnosti vytváral GSZS klasické a elektronické zdroje dát pre vlastnú odbornú, administratívnu a riadiacu činnosť, pre potreby ústredných orgánov štátnej správy, slovenského zahraničia a slovenskej verejnosti.
	GSZS evidoval a spracovával knižný a časopisecký fond k problematike zahraničných Slovákov a publikoval informácie a materiály z tejto oblasti v slovenských a zahraničných masovokomunikačných prostriedkoch.
	Jednou z najdôležitejších úloh, plnenie ktorej sa začalo realizovať v roku 2004, bola príprava nezávislého informačno-komunikačného portálu pre Slovákov v zahraničí. Ďalšou aktivitou bola priama spolupráca so slovenskými krajanskými organizáciami v zahraničí a mimovládnymi organizáciami na prepojení informačných portálov a stránok týkajúcich sa predmetnej problematiky, čo umožní lepšiu komunikáciu medzi Slovákmi na Slovensku a v zahraničí, ale aj medzi zahraničnými Slovákmi navzájom.
	
6.	Spolupráca a styky s krajanskými spolkami a organizáciami v zahraničí

GSZS sa priebežne podieľal na budovaní vzájomných vzťahov s krajanskými spolkami a organizáciami v zahraničí formami všestrannej spolupráce na báze vzájomnej prospešnosti. Organizoval pravidelné bilaterálne pracovné stretnutia, vytváral spoločné pracovné komisie, expertné pracovné skupiny a zabezpečoval krajanom aktívnu účasť na tvorbe politiky štátu vo vzťahu k  Slovákom žijúcim v zahraničí. Vychádzajúc z pravidelných rokovaní, GSZS analyzoval celkovú situáciu v krajanských spolkoch a organizáciách a priebežne posudzoval potenciál krajanských komunít v jednotlivých štátoch s cieľom ich efektívneho využívania v prospech záujmov Slovenskej republiky. 
Splnomocnenec a zástupcovia GSZS sa zúčastnili na významných, výročných a reprezentatívnych podujatiach organizovaných krajanskými organizáciami v zahraničí. Tieto stretnutia sú okrem vzájomného informovania sa o aktuálnych otázkach života krajanských komunít v zahraničí a o dianí na Slovensku vnímané Slovákmi v zahraničí aj ako morálna podpora prejavená zo strany Slovenskej republiky a ako významný impulz do ich ďalšej činnosti v oblasti udržiavania slovenskej komunity.
V rámci spolupráce  s krajanskými organizáciami v zahraničí pracovníci GSZS vybavovali podnety, žiadosti a sťažnosti zahraničných Slovákov v rozsahu svojej  pôsobnosti a spolupracovali s ostatnými ústrednými a miestnymi orgánmi štátnej správy a orgánmi územnej samosprávy Slovenskej republiky pri ich riešení.
Vo vzťahu ku krajanským subjektom osobitné postavenie nadobudla spolupráca so Svetovým združením Slovákov v zahraničí. SZSZ je  celosvetovou organizáciou Slovákov v zahraničí, ktorá združuje nezávislé národno-kultúrne, slovenské krajanské spolky, občianske združenia a iné organizácie hlásiace sa k slovenskému pôvodu, ktoré majú sídlo a oblasť pôsobenia mimo územia Slovenska a svojimi aktivitami preukazujú pozitívny vzťah k Slovenskej republike a slovenskej kultúre. V roku 2004 sa konalo niekoľko pracovných rokovaní zástupcov SZSZ s poslancami jednotlivých výborov NR SR za účasti splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov. Zástupcovia SZSZ sa zúčastňovali aj pravidelných rokovaní medzirezortných výborov k príprave najdôležitejších podujatí organizovaných GSZS.    
V sledovanom období sa zintenzívnila spolupráca so zastupiteľskými úradmi Slovenskej republiky v zahraničí a v praxi sa tým dosiahlo zvýšenie účinnosti práce s krajanmi. 

7.	Slovenské menšiny a komunity v medzinárodnom kontexte

Európska únia venuje problematike menšín náležitú pozornosť vzhľadom na nevyhnutnú ochranu práv národnostných menšín. Príslušné orgány EÚ sú si plne vedomé toho, že dobre zvládnutá problematika národnostných menšín roztrúsených a žijúcich po celej Európe mimo krajiny svojho pôvodu môže byť stabilizujúcim faktorom  pre celý kontinent. 
GSZS priebežne udržoval kontakty s orgánmi a inštitúciami iných štátov, ktoré zabezpečujú starostlivosť o vlastné menšiny a komunity žijúce v zahraničí. 
Od prvého summitu európskych diaspór, ktorý sa konal v roku 2003 v Soluni pod záštitou gréckeho predsedníctva EU, sa uskutočnili obdobné podujatia, ktorých sa aktívne zúčastnili zástupcovia Svetového združenia Slovákov v zahraničí. V dňoch 
2.-3. februára 2004 sa v Bruseli, za účasti 125 zástupcov európskych diaspór z 28 krajín zvolaných Európskou ekonomickou a sociálnou komisiou, konalo sympózium k problematike občianstva európskych vysťahovalcov.
Vzhľadom na závažnosť migračnej politiky pre súčasný spoločenský a demografický vývoj, GSZS považuje za jednu zo svojich nosných úloh aj sledovanie súčasných vysťahovaleckých vĺn slovenských občanov do zahraničia. V súčasnom období má GSZS rozpracovaný spoločný projekt s Výskumným demografickým centrom Infostatu, týkajúci sa výskumu súčasných migračných trendov slovenských obyvateľov do zahraničia. Realizácia projektu v nasledujúcom období je však priamo závislá od dostupnosti požadovaných finančných prostriedkov z rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR.

8.	Najvýznamnejšie podujatia organizované Generálnym sekretariátom pre zahraničných Slovákov v  roku 2004

V roku 2004 GSZS zorganizoval dve prioritné podujatia, realizácia ktorých bola schválená uzneseniami vlády SR: Dni zahraničných Slovákov v SR 2004 a Stálu konferenciu k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci 2004. Koncom roka 2004 sa GSZS v spolupráci so SZSZ podieľal na príprave a realizácii medzinárodnej konferencie Slovenské médiá v zahraničí a Slováci v zahraničí v mediálnej politike SR.

Dni zahraničných Slovákov v Slovenskej republike 2004

Dni zahraničných Slovákov v Slovenskej republike (ďalej len Dni) sa uskutočnili v dňoch 1. – 11. 7. 2004 na území dvoch samosprávnych krajov SR – Nitrianskeho samosprávneho kraja a Bratislavského samosprávneho kraja. Hlavným cieľom podujatia bolo priblíženie života slovenských menšín a komunít v zahraničí občanom Slovenskej republiky a pozitívne ovplyvňovanie ich vzájomných vzťahov. Podujatie sa konalo pod záštitou predsedu NR SR. Hlavným organizátorom Dní bol Generálny sekretariát pre zahraničných Slovákov Úradu vlády SR, pričom sa na jeho realizácii ako spoluorganizátori podieľali MK SR, MZV SR,  Úrad Bratislavského samosprávneho kraja, Úrad Nitrianskeho samosprávneho kraja, Svetové združenie Slovákov v zahraničí, mestské a obecné úrady a krajanské spolky a organizácie. Celé podujatie sa nieslo v znamení osláv štátneho sviatku sv. Cyrila a Metoda, ktorý bol zároveň Národnou radou SR vyhlásený za Pamätný deň zahraničných Slovákov v Slovenskej republike.
Dní zahraničných Slovákov sa v roku 2004 zúčastnilo 170 účastníkov z trinástich krajín sveta. V rámci podujatia sa pod názvom „Pieseň domova“ uskutočnili dva galaprogramy – v Bratislave v divadle Aréna a v Nitre v Divadle Andreja Bagara, ako aj dva samostatne koncipované programy - v Topoľčanoch a v Zlatých Moravciach. Prínosom ostatného ročníka Dní bolo ich priame prepojenie s Krajanskou nedeľou Folklórnych slávností pod Poľanou v Detve, ktoré sa konali pod gesciou Domu zahraničných Slovákov Ministerstva kultúry SR. Obohatením Dní bolo rozšírenie ich programovej skladby. 
Dni zahraničných Slovákov v SR 2004 naplnili základnú filozofiu a zámer celého podujatia – priblížili život a kultúru komunít vo svete, hlásiacich sa k slovenskému pôvod, vyvolali záujem v radoch slovenských občanov o prehlbovanie vzájomných vzťahov so Slovákmi v zahraničí a prispeli k šíreniu dobrého mena Slovenskej republiky za jej hranicami. Naplnili však aj ďalší, nie menej dôležitý rozmer tohto podujatia tým, že vytvorili možnosť pre ďalšie zbližovanie Slovákov roztrúsených po celom svete.
Informácia o Dňoch zahraničných Slovákov v SR 2004 bola ako informatívny materiál predložená na rokovanie vlády SR, ktorá ju dňa 22. 9. 2004 vzala na vedomie.

Stála konferencia k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci 2004

Hlavnými organizátormi stálej konferencie boli GSZS a Svetové združenie Slovákov v zahraničí, pričom sa na jej realizácii organizačne spolupodieľali podpredseda vlády pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny, MF SR, MH SR, MS SR, MZV SR, MK SR, MŠ SR, MPSVaR SR. Záštitu nad podujatím prevzal predseda vlády SR.
Konferencia sa uskutočnila v dňoch 2. – 3. 7. 2004 v Bratislave za prítomnosti  99 zástupcov krajanských spolkov a organizácií z 19 krajín sveta. Rokovania sa zúčastnil podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR, predstavitelia Kancelárie prezidenta SR, Národnej rady SR, zástupcovia viacerých rezortov, cirkví na Slovensku, vedeckých a verejno-právnych inštitúcií, spolkov a občianskych združení.
V prvej časti rokovania sa delegáti sústredili na zhodnotenie plnenia záverov z jednotlivých konferencií od roku 1999, na rozbor činnosti Svetového združenia Slovákov v zahraničí za uplynulý rok, analýzu súčasného stavu slovenských komunít vo svete a smerovanie aktivít krajanských spolkov a organizácií v oblasti kultúry a vzdelávania. Delegáti získali základné informácie o súčasnej legislatíve Slovenskej republiky a v diskusii k tejto oblasti vyjadrili svoje konkrétne očakávania a požiadavky, ktoré žiadali premietnuť do znenia pripravovaného zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí.
Panelová diskusia, na ktorej sa podieľali odborníci z rezortov zahraničných vecí, vnútra, hospodárstva, školstva a kultúry poskytla priestor na objasnenie viacerých konkrétnych problémov a potvrdila nevyhnutnosť prehĺbenia vzájomných kontaktov a komunikácie ako najúčinnejšej formy pozitívneho posunu vo vzájomných vzťahoch a spolupráci SR so svojimi príbuzenskými menšinami v zahraničí. 
Kritický hodnotiaci pohľad delegátov opäť potvrdil potrebu vytvorenia Úradu pre zahraničných Slovákov ako centrálneho štátneho úradu, vybaveného potrebnými kompetenciami, disponujúceho právnou subjektivitou a potrebnými finančnými zdrojmi. 
Účastníci konferencie v spoločnom vyhlásení zobrali na vedomie doterajšiu pozornosť Národnej rady SR, vlády SR a jednotlivých rezortov, ktorú tieto orgány venovali problematike vzťahov s komunitami Slovákov v zahraničí. Súčasne však vyslovili znepokojenie nad hlbokým rozporom medzi deklarovanými zámermi štátnych orgánov SR a ich pomalým nekoordinovaným uplatňovaním v praxi, ktorý je zvlášť výrazný v oblasti vytvárania adekvátneho legislatívneho rámca definujúceho politiku štátu v tejto oblasti a tým aj vzťah Slovenskej republiky k Slovákom žijúcim v zahraničí. Výsledkom dvojdňových rokovaní k jednotlivým obsahovým okruhom boli závery a odporúčania, s ktorými sa stála konferencia obracia na vládu SR, Národnú radu SR, na všetky zainteresované právne subjekty, ako aj na jednotlivé osobnosti v Slovenskej republike i v zahraničí. 
Delegáti ponúkli jestvujúci potenciál Slovákov v zahraničí využiť na prospech Slovenskej republiky.
Účastníkov stálej konferencie prijal v Prezidentskom paláci prezident Slovenskej republiky Ivan Gašparovič.
Informácia o Stálej konferencii k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci 2004 bola ako informatívny materiál predložená na rokovanie vlády SR, ktorá ju dňa 22. 9. 2004 vzala na vedomie.

Slovenské médiá v zahraničí a Slováci v zahraničí v mediálnej politike SR

	V dňoch 27. – 28. 10. 2004 sa v Bratislave uskutočnila medzinárodná konferencia Slovenské médiá v zahraničí a Slováci v zahraničí v mediálnej politike SR. Hlavným organizátorom tohto podujatia bolo Svetové združenie Slovákov v zahraničí v spolupráci s Generálnym sekretariátom pre zahraničných Slovákov. Cieľom konferencie bolo vytvoriť priestor na diskusiu o súčasnom stave a perspektívach slovenských médií v zahraničí, určiť možnosti pomoci Slovenskej republiky v tejto oblasti a zároveň preskúmať alternatívy prístupu slovenských médií v zahraničí do mediálneho sveta na Slovensku.
	Na konferencii sa zúčastnili zástupcovia 47 slovenských tlačených, elektronických médií a organizácií v zahraničí, ako aj predstavitelia ústredných orgánov štátnej správy, zástupcovia verejnoprávnych a súkromných médií a profesijných organizácií zo Slovenskej republiky.
	Rokovania v jednotlivých sekciách/tlačová, audiovizuálna, informačná/ poskytli priestor pre výmenu a kryštalizáciu názorov na vzájomnú spoluprácu slovenských médií v zahraničí  a efektívnosť pomoci Slovenskej republiky zahraničným Slovákom v mediálnej oblasti. Súčasťou rokovaní bola diskusia so zástupcami Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu k otázkam voľného príjmu vysielania, predovšetkým v oblasti spravodajstva a pôvodnej tvorby. Účastníci konferencie sa zaoberali návrhom na vytvorenie nezávislého, nepolitického informačno-komunikačného portálu v slovenskom jazyku, ktorý bude sprostredkovávať obojstrannú výmenu informácií medzi slovenským zahraničím a Slovenskou republikou. V závere rokovania konferencie jej účastníci prijali závery a odporúčania, ktoré by sa mali stať základom informačného prepojenia medzi Slovenskou republikou a Slovákmi žijúcimi v zahraničí.

9.	Personálne, finančné a priestorové zabezpečenie činnosti Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov

Súčasný počet pracovných miest na GSZS, vrátane splnomocnenca je 9. 
Výdavky spojené s plnením úloh GSZS sa uhrádzali zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR, podobne ako aj výdavky na zabezpečovanie materiálnych podmienok pre jeho činnosť a prevádzku.
Činnosť a plnenie úloh GZSZ v roku 2004 boli negatívne ovplyvňované problematickou situáciou súvisiacou s vleklým riešením otázky dlhodobého prenájmu priestorov, resp. odkúpenia budovy na Štefánikovej ulici č. 25, v ktorej GSZS od svojho vzniku sídlil. Kladné riešenie v prospech uchovania týchto priestorov pre zabezpečovanie krajanskej problematiky predstavovalo pre Slovákov žijúcich v zahraničí okrem vyriešenia dlhodobého problému aj morálnu podporu, keďže zahraniční Slováci celé desaťročie  vnímali priestory budovy na Štefánikovej ulici ako miesto, kde sa mohli zo všetkých kútov sveta vracať. Mnohí ho považovali za svoj symbolický domov pri návštevách krajiny svojich predkov.
Keďže mesto Bratislava ako majiteľ budovy, ani mestská časť Bratislava Staré Mesto, v správe ktorej sa budova na Štefánikovej ulici nachádzala, neprejavili dostatočnú ústretovosť a nevyhoveli požiadavkám a predstavám Slovákov žijúcich v zahraničí, musel GSZS priestory tejto tradičnej budovy v máji 2004 opustiť. 
Po dvojnásobnom sťahovaní sa sídlom GSZS stali priestory budovy na Radlinského ulici č. 13.

10.	Záverečné odporúčania

V záujme úplného prekonania pretrvávajúcej diverzifikácie štátnych výkonov v oblasti vzťahov SR k Slovákom v zahraničí a zabezpečenia výkonu jednotnej štátnej politiky; v súlade so Záverečnou správou o audite súladu činnosti a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti; v súlade s uznesením Stálych konferencií Slovenská republika a zahraniční Slováci 1999, 2000, 2002, 2003 a 2004; v súlade s odporúčaním Generálnej rady Svetového združenia Slovákov v zahraničí, ako aj v súlade s požiadavkami krajanských spolkov a organizácií Slovákov žijúcich v zahraničí je potrebné dovŕšiť transformáciu systému inštitucionálneho zabezpečenia vzťahov Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom efektívnym zlúčením všetkých jestvujúcich štátnych organizačných štruktúr i finančných zdrojov a vytvoriť orgán štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou.