Title: D ô v o d o v á s p r á v a
Author: mfsr
Last saved by: agenda0
Document comments: Dôvodová správa k návrhu novely zákona o spotrebnej dani z vína

Dôvodová správa

I. Všeobecná časť
1. Zhodnotenie súčasného stavu
V rámci reformy daňovej sústavy boli od 1. januára 1993 zavedené spotrebné dane, ktoré spolu s daňou z pridanej hodnoty nahradili dovtedy uplatňovanú daň z obratu a dovoznú daň. Pôvodná právna úprava spotrebných daní platná od 1. januára 1993 (zákon č. 213/1992 Zb. v znení neskorších predpisov) bola od 1. januára 1994 nahradená zákonmi Národnej rady Slovenskej republiky upravujúcimi zdanenie tovarov podliehajúcich spotrebným daniam jednotlivo, v prípade vína je to zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 309/1993 Z.z. o spotrebnej dani z vína v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 179/1994 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 304/1995 Z.z. a zákona Národnej rady Slovenskej republiky      č. 251/2000 Z.z. 
Návrh zákona bol vypracovaný na základe úlohy, ktorá vyplynula z návrhu Koncepcie agrárnej a potravinovej politiky do roku 2005 a Koncepcie lesníckej politiky do roku 2005 prerokovanej a schválenej vládou Slovenskej republiky v septembri 2000 a z rokovania ministerky financií s ministrom pôdohospodárstva.
Hlavným zámerom návrhu zákona je preto úprava súčasnej sadzby dane u tichého vína na nulovú sadzbu pri jeho zachovaní ako predmetu dane. 
Už zavedením spotrebných daní bola pre tiché vína ustanovená, z dnešného pohľadu relatívne nízka sadzba dane vo výške 7,50 Sk za liter. Táto sadzba dane bola na podnet ministerstva pôdohospodárstva k 1. januáru 1994 znížená na 5 Sk za liter a odvtedy sa už nemenila. Vzhľadom na značné plošné rozšírenie výroby vína sa nepodarilo správe daní podchytiť všetkých výrobcov vína najmä z radov občanov, ktorí uvádzajú svoje víno do obehu ako nepodnikateľské subjekty. Dôvodom je aj  kapacitne vysoko náročná vyhľadávacia činnosť a personálna poddimenzovanosť správcov dane v tejto oblasti. Na túto skutočnosť poukazujú veľkí producenti vína, ktorí sú tradičnými platiteľmi spotrebnej dane a ktorí sú z vyššie uvedených dôvodov v znevýhodnenom postavení voči tzv. drobným vinárom. Uvedené dôvody viedli i členské štáty EÚ s tradíciou výroby vína (Grécko, Luxembursko, Nemecko, Portugalsko, Rakúsko, Španielsko a Taliansko) k obdobnému postupu, t.j. k zavedeniu nulovej sadzby dane na tiché vína, čo je v súlade smernicou č. 92/84/EHS upravujúcou sadzby dane alkoholu a alkoholických nápojov.
Návrh zákona nadväzne na harmonogram aproximácie práva súčasne zosúlaďuje aj štruktúru predmetu dane so smernicou č. 92/83/EHS o harmonizácii štruktúry spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov, čím dochádza k ďalšiemu čiastočnému priblíženiu k legislatíve Európskej únie.
Uvedené úpravy štruktúry predmetu dane v súlade s príslušnou smernicou EÚ, ako aj vylúčenie ustanovení upravujúcich uplatňovanie spotrebnej dane z vína drobnými vinármi, si vyžiadalo viacero zásahov do textu zákona. Aj keď sa novela zákona javí pomerne rozsiahla, v súčasnej etape sa neuvažuje s vypracovaním nového zákona. S jeho vypracovaním sa v nadväznosti na  národný program aproximácie uvažuje až v etape zavedenia všeobecného systému uplatňovania spotrebných daní, a to v súlade so smernicou č. 92/12/EHS, čo je časovo veľmi náročné. Ako príklad možno uviesť legislatívny proces nového zákona o spotrebnej dani z minerálnych olejov, ktorý trval vzhľadom na nové mechanizmy a novú, doteraz v legislatíve nepoužívanú terminológiu, viac ako tri roky.
V návrhu novely zákona sú tiež upravené niektoré nadväzujúce ustanovenia tak, aby sa docielil ich jednoznačnejší výklad.
2. Hospodársky a finančný dosah právnej úpravy
Od 1. januára 1993, teda od zavedenia spotrebných daní až do konca roka 1999 dosiahol priemerný ročný výnos spotrebnej dane uplatňovanej na tiché vína cca 200 mil. Sk a o túto čiastku by sa mal v prípade uplatnenia nulovej sadzby dane na tiché vína znížiť celkový ročný výnos spotrebnej dane z vína. Toto zníženie výnosu môže byť čiastočne kompenzované výnosom spotrebnej dane z medziproduktov, z ktorých doteraz predmetom dane boli len dezertné a dezertné korenené vína. Keďže u medziproduktov ide predovšetkým o tovary z dovozu, je v súčasnosti problematické odhadnúť výnos dane.
Predmetný návrh zákona nemá vplyv na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest.
Návrh novely zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a nie je v rozpore so žiadnym všeobecne záväzným právnym predpisom a medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná.
Návrh novely zákona bol v súlade s § 3 ods. 2 zákona č. 106/1999 Z.z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve (zákon o tripartite) prerokovaný v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky.
3. Doložka zlučiteľnosti
3.1. Navrhovateľ zákona: Vláda Slovenskej republiky
3.5.	Názov návrhu zákona: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 309/1993 Z.z. o spotrebnej dani z vína v znení neskorších predpisov
3.3. V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona upravená
-	v smernici č. 92/12/EHS z 25.2.1992 o všeobecnom systéme, držbe, preprave a kontrole tovarov podliehajúcich spotrebnej dani v znení smernice                     č. 92/108/EHS zo 14.12.1992, smernice č.94/74/ES z 22.12.1994 a smernice    č. 96/99/ES z 30.12.1996
-	v smernici č. 92/83/EHS z 19.10.1992 o harmonizácii štruktúry spotrebnej dane  z alkoholu a alkoholických nápojov
-	v smernici č. 92/84/EHS z 19.10.1992 o približovaní sadzieb spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov.
3.4. Návrh zákona svojou problematikou patrí
a)	medzi prioritné oblasti aproximácie práva obsiahnuté v čl. 70 Európskej dohody   o pridružení - nepriame zdaňovanie
b)	medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie (Biela kniha) v kapitole  č. 22 - Nepriame zdaňovanie
3.5.	Smernica č. 92/12/EHS o všeobecnom systéme, držbe, preprave a kontrole tovarov podliehajúcich spotrebnej dani v znení neskorších predpisov je systémová smernica, ktorá určuje všeobecné princípy pre oblasť spotrebných daní
Smernica č.92/83/EHS o harmonizácii štruktúry spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov vymedzuje predmety dane a upravuje základné princípy zdaňovania tovarov podliehajúcich spotrebnej dani z alkoholu a alkoholických nápojov
Smernica č. 92/84/EHS o približovaní sadzieb spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov ustanovuje minimálne sadzby dane pre jednotlivé predmety spotrebnej dane z vína
3.6.	Ide o čiastočnú kompatibilitu s právom Európskej únie, úplná kompatibilita bude dosiahnutá najneskôr ku dňu vstupu Slovenskej republiky do EÚ.
II. Osobitná časť

K článku I
K bodom 1 až 3
	Predefinovanie predmetu úpravy zákona v § 1 sa prispôsobuje zásadne zmenenej definícii predmetu zdanenia v § 2, v ktorom sú po novom vymedzené pojmy na účely zákona. Takto prepracované ustanovenia znamenajú zosúladenie so smernicou       č. 92/83/EHS, pokiaľ ide o vymedzenie predmetu dane. I keď vo všeobecnosti sa za víno považujú iba nápoje vyrobené z hrozna, podľa ustanovenia čl. 15 uvedenej smernice sa pre potreby uplatnenia spotrebnej dane na ostatné kvasené nápoje prihliada ako na víno, z čoho logicky vyplýva, že pre konštrukciu definície predmetu dane nie je rozhodujúca surovina, z ktorej bol nápoj vyrobený, ale predovšetkým spôsob a technológia jeho výroby, ako aj celkový objem alkoholu obsiahnutý v nápoji. Tento je naopak rozhodujúci pre zatriedenie výrobku z hľadiska uplatnenia príslušnej sadzby dane. Predmetom dane budú teda tiché vína, šumivé vína a tzv. medziprodukty. V každom prípade ide o rozšírenie predmetu dane, pretože súčasný platný právny stav kvasené nápoje vyrobené z iných surovín, než z hrozna a medziprodukty ako daňové kategórie neupravuje. Pokiaľ ide o pojem medziprodukty, tento nemožno zamieňať s pojmom polotovary, ako by na prvý pohľad mohlo vyplývať z jeho názvu. V prípade medziproduktov ide vždy o hotové výrobky určené už na konečnú spotrebu vyrobené spravidla na báze vín, avšak v rámci technologického postupu pri ich výrobe dochádza k pridaniu alkoholu alebo obohateniu pridaním cukru, sirupu a pod. Pritom celkový obsah alkoholu v hotovom výrobku nesmie prekročiť   22 % jeho objemu, v opačnom prípade už bude takýto výrobok podliehať spotrebnej dani z liehu. Typickým príkladom medziproduktov sú z tuzemských výrobkov iba vermúty. Z dovážaných výrobkov sú to okrem vermútov Porto, Madeira, Sherry, Setubal, Malaga a mnohé iné podobné likérové vína pochádzajúce z rôznych oblastí sveta. 
	Pre ilustráciu je v nasledovnej tabuľke uvedené detailné triedenie tovarov podliehajúcich spotrebnej dani v členení na vína, šumivé vína a medziprodukty, a to na základe ich vlastností.

Kód KN

Pôvod
alkoholu

Obohatenie
cukrom

Prídavok
alkoholu

Obsah alkoholu
v % obj.
viac ako  najviac

Daňová
kategória

Ustanovenie
smernice 92/83/EHS

2204, 2205

kvasením

nie

nie

1,2

15

víno

čl. 8 bod 1.
prvá odrážka

2204, 2205

kvasením

nie

nie

15

18

víno

čl. 8 bod 1.
druhá odrážka

2204, 2205, 2206 | kvasením | nie | áno | 1,2 | 10 | víno | čl. 12 bod 1. prvá odrážka
2206 | kvasením | nie | nie | 10 | 15 | víno | čl. 12 bod 1. druhá odrážka

2204 10, 2204 21 10,
2204 29 10, 2205

kvasením

nie

nie

1,2

15

šumivé víno*

čl. 8 bod 2.
druhá odrážka

2204 10, 2204 21 10,
2204 29 10, 2205, 
2206 00 31, 2206 00 39

kvasením

nie

áno

1,2

13

šumivé víno*

čl. 12 bod 2.
druhá odrážka

2206 00 31, 2206 00 39

kvasením

nie

nie

13

15

šumivé víno*

čl. 12 bod 2.
tretia odrážka

2204, 2205, 2206 | kvasením | nie | áno | 10 | 15 | medziprodukt | čl. 17 ods. 1
2204, 2205, 2206 | kvasením | nie | áno | 15 | 18 | medziprodukt | čl. 17 ods. 1
2204, 2205, 2206 | kvasením | áno | nie | 15 | 18 | medziprodukt | čl. 17 ods. 1
2204, 2205, 2206 | kvasením | áno | áno | 15 | 18 | medziprodukt | čl. 17 ods. 1
2204, 2205, 2206 | kvasením | spôsob vzniku celkového objemu alkoholu v tomto prípade už nerozhoduje | 18 | 22 | medziprodukt | čl. 17 ods. 1

2204, 2205, 2206

kvasením

spôsob vzniku celkového objemu alkoholu v tomto prípade už nerozhoduje

viac ako 22

lieh

čl. 20
druhá odrážka

•	tovar naplnený vo fľašiach uzavretých zátkou v tvare hríbika zachytenou pomocou pridržiavacieho zariadenia, alebo ktorého pretlak spôsobený uvoľneným oxidom uhličitým je 3 bary alebo viac

Hoci z pohľadu príjmu štátneho rozpočtu má spotrebná daň z vína popri ostatných spotrebných daniach najmenší fiškálny význam, vzhľadom na vyššie uvedené nové členenie predmetu dane bude klásť väčšie nároky z hľadiska správy dane, predovšetkým na vedomosti v oblasti tovaroznalectva, pretože pre správne zatriedenie predmetu dane a jeho presnú identifikáciu bude potrebné poznať technológiu výroby toho ktorého druhu vína a jeho presnú identifikáciu.
K bodom 4, 5, 7 až 10, 12 až 22
	V nadväznosti na hlavný zámer návrhu zákona, a to uplatnenie nulovej sadzby dane na tiché vína, navrhuje sa v § 4 z okruhu platiteľov dane vypustiť „vinárov“        a „iné fyzické osoby“, čo sú špecifické pojmy vydefinované na účely zákona. Ide       o radových občanov vyrábajúcich víno pre svoju vlastnú spotrebu. Týmto sa pri uplatnení nulovej sadzby dane odstráni zbytočná administratíva spojená s ich evidenciou a oznamovacími  povinnosťami. Táto zmena ovplyvňuje tiež znenia ustanovení § 8, § 9, § 12 a § 15, z ktorých sa vypúšťa text týkajúci sa uvedených platiteľov, resp. dochádza k prečíslovaniu ustanovení vzhľadom na vypustené ustanovenia. V súvislosti so zmenou základu dane z litra na hektoliter navrhuje sa v daňovom doklade upraviť spôsob zaokrúhľovania na celé koruny. Keďže návrh zákona na základe uplatnenia nulovej sadzby dane vypúšťa z okruhu platiteľov ako nadbytočné daňové subjekty tie fyzické osoby, ktoré vyrábajú víno iba na spotrebu vlastnej domácnosti, navrhuje sa zrušiť ich registráciu dňom nadobudnutia účinnosti zákona.
K bodu 6
	Vzhľadom na potrebu postupného prispôsobovania legislatívy Slovenskej republiky k predpisom EÚ sa v súlade s ustanoveniami článkov 9, 13 a 18 smernice            č. 92/83/EHS k harmonizácii štruktúry spotrebných daní na alkohol a alkoholické nápoje mení základ dane z litra na hektoliter. Pokiaľ ide o uplatnenie nulovej sadzby dane na tiché vína, takáto sadzba má oporu v ustanovení článku 5 smernice            č. 92/84/EHS o približovaní sadzieb spotrebných daní na alkohol a alkoholické nápoje. V krajinách EÚ sa sadzba dane uplatňuje rôzne, typické je použitie nulovej sadzby v tzv. vinársky produkčných krajinách (Grécko, Luxembursko, Nemecko, Portugalsko, Rakúsko, Španielsko a Taliansko), kým v ostatných krajinách sa uplatňujú pozitívne sadzby, ktoré sú v niektorých prípadoch až extrémne vysoké. Určitou výnimkou z tohoto pravidla je Francúzsko, ktoré patrí k najväčším svetovým producentom vína vôbec, napriek tomu používa pozitívnu sadzbu dane 3,35 EUR na hektoliter, v prepočte približne 1,45 Sk na liter, čo je menej ako v Slovenskej republike. Vysoký výnos dane sa však dosahuje veľkým objemom výroby a vysokým počtom platiteľov dane (viac ako 500 tis.). Slovenská republika patrí geograficky ku  krajinám produkujúcim víno, preto sa navrhuje uplatnenie nulovej sadzby dane na tiché vína ako vo vyššie uvedených krajinách. V nasledovnom prehľade sú uvedené sadzby daní uplatňované v krajinách EÚ a sadzby dane v súčasnosti uplatňované v Slovenskej republike, prepočítané na EURO podľa kurzu platného 14. februára 2001 (1 EURO = 43,577 Sk)

Krajina

Tiché víno

Šumivé víno

Ostatné kvasené nápoje

Znížená sadzba
do 8,5 %

Medziprodukty

| | | tiché | šumivé | |
Belgicko | 47,00 | 160,78 | 47,00 | 160,78 | 14,84 | až do 127,37
Dánsko | až do 141,56 | 188,52 | 94,59 | 94,59 | 60,38 | až do 141,56
Fínsko | 234,71 | 234,71 | 234,71 | 234,71 | až do 184,41 | 704,13
Francúzsko | 3,35 | 8,34 | 3,35 | 3,35 | 0,00 | 213,06
Grécko | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 45,00
Holandsko | 48,70 | 165,83 | 48,70 | 165,83 | až do 69,50 | až do 165,83
Írsko | 287,57 | 575,13 | 287,57 | 575,13 | až do 151,59 | 417,25
Luxembursko | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 66,79
Nemecko | 0,00 | 135,75 | 0,00 | 135,75 | 51,03 | až do 153,10
Portugalsko | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 47,27
Rakúsko | 0,00 | 145,06 | 0,00 | 145,06 | 72,53 | až do 145,06
Španielsko | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 45,79
Švédsko | 292,97 | 292,97 | 292,97 | 292,97 | až do 204,43 | 486,52
Taliansko | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 49,55
V. Británia | 214,32 | 306,19 | 214,32 | 306,19 | až do 161,20 | 285,75
Slovenská r. | 11,47 | 53,47 | - | - | - | *37,41
•	iba tovary kódu kombinovanej nomenklatúry 2205 (vermúty)

Na základe uvedeného prehľadu a tiež s prihliadnutím na doterajší spôsob zdaňovania sa javí najprijateľnejším spôsob zdanenia uplatňovaný v Nemecku a Rakúsku s použitím sadieb uvedených v návrhu zákona, ktorý vyzerá nasledovne:

Mena

Tiché víno

Šumivé víno

Šumivé víno s obsahom alkoholu nie viac ako
8,5 % obj.

Medziprodukty

Sk/hl | 0,00 | 2 400,00 | 1 700,00 | 1 700,00
EURO/hl | 0,00 | 55,07 | 39,01 | 39,01

U šumivého vína sa navrhuje zaokrúhlenie súčasnej sadzby dane 23,30 Sk/liter pri súčasnej zmene základu dane z litra na hektoliter na 2 400 Sk/hl. Pre šumivé vína s obsahom alkoholu najviac 8,5 % objemu sa v súlade s ustanoveniami smernice     č. 92/84/EHS čl. 9 ods. 3 a čl. 13 ods. 3 navrhuje znížená sadzba dane. Jej suma je vo výške podielu percentuálneho obsahu alkoholu takýchto šumivých vín zo štandardného percentuálneho obsahu alkoholu v šumivých vínach 11,5 %, t.j. 73 %. Zvýšenie sadzby dane v súlade s procesom aproximácie  sa navrhuje u novozavedeného predmetu dane, ktorým sú medziprodukty, a to z doterajších 16,30 Sk/liter na 1700 Sk/hektoliter. Okrem tuzemských vermútov a dovážaných vermútov sa mierne zvýšená sadzba dane uplatní predovšetkým na také dovážané výrobky, ktoré sa doposiaľ zdaňovali ako tiché vína, teda vo výške 5 Sk/liter, čo je vzhľadom na charakter týchto výrobkov (vyšší obsah alkoholu) neopodstatnené daňové zvýhodnenie, ktoré naviac nie je v súlade so smernicou č. 92/84/EHS, keďže minimálna sadzba dane pre tento druh tovaru je 45 EUR/hl, teda 1 961 Sk/hl. V krajinách EÚ je zdanenie medziproduktov minimálne na úrovni zdanenia šumivých vín, spravidla je však oveľa vyššie práve vzhľadom na podstatne vyšší obsah alkoholu v takýchto výrobkoch.  V prípade medziproduktov ide o tovar konzumovaný len príležitostne a preto dovážaný iba v obmedzenom množstve. Očakávané zvýšenie výnosu dane u medziproduktov, prípadne šumivých vín môže čiastočne nahradiť vyššie uvedený výpadok spotrebnej dane z tichých vín, nakoľko uvedené úpravy sadzieb dane znamenajú len ďalší krok v zosúlaďovaní právneho predpisu s predpismi EÚ.
K bodu 11
	Navrhuje sa úprava znenia celého ustanovenia rozložením textu pôvodného znenia ustanovenia z dôvodu nejednoznačnej formulácia pôvodného textu. Dôvody na uplatnenie nároku na vrátenie dane a lehoty sa nemenia.
K článku II
Predseda Národnej rady SR sa splnomocňuje na vyhlásenie úplného znenia zákona o spotrebnej dani z vína.

K článku III

Navrhovaná účinnosť zákona je od 1. júla 2001.