Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. polroku 2004 a aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2004   (1)

V 1. polroku sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt (2) v hodnote 636,6 mld. Sk. V porovnaní s 1. polrokom 2003 reálne vzrástol o 5,4 % (v bežných cenách o 11,4 %). Jeho prírastok bol o 1,5 p. b. vyšší ako v rovnakom období minulého roka.

Z objemu hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 563,8 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 2,1 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku vzrástol o 0,4 p. b. na 61,6 %. 

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela najmä s rastom pridanej hodnoty vo finančnom sprostredkovaní o 19,5 %, v ostatných spoločenských službách o 7,9 %, priemysle o 6,7 %, stavebníctve o 5,8 %, pôdohospodárstve o 5,7 %, obchode o 5,6 %, v nehnuteľnostiach a prenájme o 1 %. Nižšia ako pred rokom bola v hoteloch a reštauráciách o 0,8 %, doprave, poštách a telekomunikáciách o 3,9 %, vo verejnej správe a obrane o 6,7 %, v školstve o 8 %, zdravotníctve a sociálnej pomoci o 19,7 %. Tvorbu hrubého domáceho produktu výrazne ovplyvnil aj vyšší výber daní na produkty (znížený o subvencie na produkty) o 41,5 %.

V priemysle vzrástla pridaná hodnota vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 18,9 %) a v priemyselnej výrobe (o 5,2 %), znížila sa v ťažbe nerastných surovín (o 3,2 %). V priemyselnej výrobe sa priaznivo vyvíjala pridaná hodnota vo výrobe výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 21,4 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 13,9 %) a vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 4,1 %). Medziročne klesla vo výrobe potravín, nápojov a tabakových výrobkov (o 43,5 %). 

Z hľadiska spotreby bol medziročný prírastok hrubého domáceho produktu ovplyvnený pokračujúcim rastom zahraničného dopytu o 16,1 % a rastom domáceho dopytu o 4,2 %. V rámci domáceho dopytu sa zvýšila tvorba hrubého kapitálu o 9,4 % (z toho tvorba hrubého fixného kapitálu o 2,4 %), konečná spotreba domácností o 2,9 % a konečná spotreba verejnej správy o 0,2 % (údaje za 1. polrok 2004 sú odhadnuté ŠÚ SR, nakoľko v čase spracovania hrubého domáceho produktu neboli dostupné kompletné výsledky za verejnú správu). Vyššia bola aj spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich prevažne domácnostiam o 5 % (tvorila 0,9 % HDP). 

Celková tvorba hrubého kapitálu dosiahla 169,9 mld. Sk, pri tvorbe hrubého fixného kapitálu vo výške 154 mld. Sk a zmene stavu zásob v objeme 15,9 mld. Sk. 

Rast tvorby hrubého fixného kapitálu súvisel hlavne so zvýšením tvorby nových fixných aktív o 0,3 % (na 151,4 mld. Sk) a objemu nadobudnutého použitého dlhodobého majetku o 8,8 % (na 26,4 mld. Sk). 

Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu investovalo do strojov 95 mld. Sk (do kovových výrobkov a strojov 72,5 mld. Sk) a do stavieb 49,3 mld. Sk (do budov na bývanie 8,7 mld. Sk). Medziročný rast tvorby hrubého fixného kapitálu bol predovšetkým dôsledkom vyššej investičnej aktivity v oblasti strojov o 5,4 % (z toho kovových výrobkov a strojov o 7,2 %). Tvorba hrubého fixného kapitálu v oblasti stavieb klesla o 4,4 % (ostatných stavieb o 5 % a budov na bývanie o 1,7 %). 

V zmene stavu zásob, ku ktorej došlo v priebehu 1. polroku 2004 sa premietlo zvýšenie zásob materiálu (o 5,8 %), tovaru (o 9,3 %) a nedokončenej výroby (o 20,1 %) a pokles stavu zvierat (o 11,7 %). (3) 

Vývoj konečnej spotreby domácností v bežných cenách (rast o 10,3 %) bol podporený hlavne rastom odmien zamestnancov o 8,3 % (pri raste hrubých miezd a platov o 8,4 %), ktorý sa prejavil aj vo zvýšených výdavkoch domácností na nákupy v maloobchode o 15,4 %. Na reálny vývoj konečnej spotreby domácností opačne pôsobil rast spotrebiteľských cien v úhrne o 8,2 %.

V štruktúre konečnej spotreby domácností najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru 25,2 %, výdavky na bývanie 23,6 %, odievanie, nábytok a bytové vybavenie 10,7 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na zdravotníctvo o 36,4 %, na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností o 16,5 % a na pošty a telekomunikácie o 9,2 %. Naturálna spotreba sa podieľala na konečnej spotrebe domácností  5,8 % a jej objem oproti rovnakému obdobiu vlani bol vyšší o 7 %.

V štruktúre konečnej spotreby verejnej správy v stálych cenách tvorili výdavky na odmeny zamestnancov 42,7 %, spotrebu fixného kapitálu 28,8 % a medzispotrebu 24,6 %. Výdavky na individuálnu spotrebu sa podieľali na konečnej spotrebe verejnej správy 47 % a výdavky na kolektívnu spotrebu 53 %.

V zahranično-obchodnej činnosti  zameranej na  tovary a služby bolo podľa predbežných výsledkov (4) pasívne saldo v objeme 5,5 mld. Sk (oproti 1. polroku 2003 sa znížilo o 4,5 mld. Sk). Je v ňom premietnuté pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov vo výške 11,8 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb v objeme 6,3 mld. Sk. Prepočet údajov do stálych cien ukazuje na výrazné pozitívne saldo (15,8 mld. Sk), čo znamená, že celková bilancia je značne ovplyvnená zmenami cien a kurzu Slovenskej koruny.

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) medziročne vzrástla na 77,9 % (o 1,7 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) pri pomalšom raste tvorila 78,8 % (o 0,8 p. b. vyššia).

Z pohľadu tvorby dôchodkov sa v rámci medziročného prírastku hrubého domáceho produktu v bežných cenách zvýšili celkové dane z produktov a produkcie (znížené o subvencie) o 42,3 %, odmeny zamestnancov o 8,3 %, zmiešané dôchodky a hrubý prevádzkový prebytok  o 8,1 %.

Medziročný vývoj základných agregátov tvorby dôchodkov sa premietol v raste podielu daní z produkcie (znížených o subvencie) na 10,9 % (o 1,5 p. b.), poklese odmien zamestnancov na 39,2 % (o 1,1 p. b.) a zmiešaných dôchodkov a hrubého prevádzkového prebytku na 50 % (o 0,3 p. b.).

Celková spotreba fixného kapitálu za 1. polrok 2004 sa odhaduje v hodnote 140,4 mld. Sk. Čistý domáci produkt v 1. polroku medziročne vzrástol v bežných cenách o 12,7 % na  496,3 mld. Sk. Hrubý národný dôchodok sa medziročne zvýšil v bežných cenách o 9,2 % na 623,9 mld. Sk. (5)

Bežné príjmy domácností podľa predbežného odhadu dosiahli 489 mld. Sk. Z nich uhradili domácnosti bežné výdavky v hodnote 119,4 mld. Sk a na svoju konečnú spotrebu použili  356,9 mld. Sk. Hrubé úspory boli vo výške 14,1 mld. Sk. Oproti 1. polroku 2003 boli nominálne vyššie bežné príjmy domácností o 7,4 % (reálne klesli o 0,7 %), bežné výdavky o 1,4 % (reálne klesli o 6,3 %) a konečná spotreba domácností o 10,3 %. Objem hrubých úspor domácností nedosiahol vlaňajšiu úroveň o 9,9 % pri poklese podielu hrubých úspor na hrubom disponibilnom dôchodku (miery hrubých úspor) o 0,8 p. b. na 3,8 %.

V oblasti dôchodkov podnikateľských sektorov korporácie nefinančného sektora podľa predbežných výsledkov vytvorili zisk v objeme 96,4 mld. Sk. (6) Rozhodujúca časť bola výsledkom hospodárskej činnosti podnikateľských subjektov v priemyselnej výrobe 33 mld. Sk, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 25,4 mld. Sk a v obchode 18,8 mld. Sk. V nehnuteľnostiach a prenájme sa vytvoril zisk 7,8 mld. Sk, v doprave, poštách a telekomunikáciách 7 mld. Sk, stavebníctve 4,1 mld. Sk, ťažbe nerastných surovín 1,1 mld. Sk, ostatných spoločenských službách 0,9 mld. Sk, hoteloch a reštauráciách 0,7 mld. Sk, lesníctve, rybolove a chove rýb 0,3 mld. Sk, školstve, v zdravotníctve a sociálnej pomoci zhodne 0,1 mld. Sk. V poľnohospodárstve bola strata 2,9 mld. Sk.

Celková tvorba zisku korporácií nefinančného sektora medziročne vzrástla o 4,6 % (pri poklese v 1. štvrťroku o 3,6 % a raste v 2. štvrťroku o 16,3 %). K medziročnému rastu zisku prispela hlavne priaznivejšia tvorba vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 2,9 mld. Sk), v doprave, poštách a telekomunikáciách a v nehnuteľnostiach a prenájme (zhodne o 1 mld. Sk). Minuloročný zisk sa nedosiahol v priemyselnej výrobe (o 1,2 mld. Sk) a stavebníctve (o 0,2 mld. Sk). Strata v poľnohospodárstve vzrástla (o 0,5 mld. Sk).

Korporácie finančného sektora v úhrne dosiahli zisk vo výške 0,1 mld. Sk (v 1. polroku 2003 vykázali stratu 1,2 mld. Sk). Na kvalitatívnej zmene dôchodkovej situácie sa podieľali hlavne ostatní finanční sprostredkovatelia, ktorí dosiahli zisk 3,8 mld. Sk (v 1. polroku 2003 mali stratu 0,4 mld. Sk) a poisťovacie korporácie a penzijné fondy so ziskom 1,9 mld. Sk (o 4,5 % nižší ako v 1. polroku 2003). Vo finančných inštitúciách tretí rok po sebe pretrvával trend záporného hospodárskeho výsledku. Objem straty medziročne vzrástol o 100,5 % na 5,6 mld. Sk.

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (7) skončilo k 30. júnu 2004 schodkom 12,5 mld. Sk (znamenal 2 % z hrubého domáceho produktu). Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 120,7 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 133,2 mld. Sk. 

V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku boli príjmy štátneho rozpočtu vyššie o 19,8 mld. Sk (o 19,6 %), pri raste daňových aj nedaňových príjmov. V rámci daňových príjmov sa zvýšili najmä príjmy z dane z pridanej hodnoty, z  príjmov právnických osôb a zo spotrebných daní. Klesli hlavne príjmy z dane z príjmov fyzických osôb a z dane vyberanej zrážkou. Výdavky štátneho rozpočtu medziročne vzrástli o 4,6 mld. Sk (o 3,6 %). 
 
V porovnaní s alikvotným podielom ročného rozpočtu boli príjmy štátneho rozpočtu vyššie o 4,7 mld. Sk a výdavky nižšie o 22,1 mld. Sk.

Vývoj inflácie na začiatku roku bol pod vplyvom úprav regulovaných cien a zjednotenia sadzieb dane z pridanej hodnoty. V 2. štvrťroku pôsobili hlavne vstup Slovenskej republiky do Európskej únie, rast cien ropy na svetových trhoch a  úprava spotrebných daní z tabaku a tabakových výrobkov.     

Medzimesačný vývoj inflácie po výraznejšom raste v januári (o 4,4 %) a čiastočne aj vo februári (o 0,8 %) sa v ďalších mesiacoch zmiernil (na 0,1 až  0,4 %) a v apríli stagnoval. 

Medziročná inflácia v priemere za 1. polrok 2004 dosiahla 8,2 % (o 0,5 p. b. vyššia ako vlani). Regulované ceny vzrástli o 15 % a jadrová inflácia o 2,7 %. V priebehu obdobia hladina jadrovej inflácie sa znížila z 3,1 % v januári na 2,3 % v júni.

Peňažná zásoba M2 bola ku koncu júna 2004 v porovnaní s rovnakým obdobím vlani vyššia o 6,1 %. Objem peňažného agregátu M1 vzrástol o 12,3 % (pri rýchlejšom raste netermínovaných vkladov). Peňažný agregát QM-kvázipeniaze sa zvýšil o 2,7 % (pri rýchlejšom raste termínovaných vkladov). Celkový objem korunových úverov bol vyšší o 8 %. Výrazne vzrástli úvery pre obyvateľstvo, úvery podnikov nedosiahli vlaňajší objem. (8)

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. polroku v Slovenskej republike narodilo 26 762 živých detí (o 1 534 viac ako v 1. polroku 2003) a zomrelo 25 730 osôb (o 522 menej). Prirodzený prírastok obyvateľstva bol 1 032 osôb (v 1. polroku 2003 úbytok 1 024 osôb). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 1 097 osôb (prisťahovalo sa 1 772 a vysťahovalo 675 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva dosiahol 2 129 osôb (v 1. polroku 2003 bol celkový úbytok 340 osôb). 

K 30. júnu 2004 mala Slovenská republika 5 382 182 obyvateľov (o 3 356 viac ako v rovnakom období vlani).  

Na trhu práce  pokles zamestnanosti, ktorý sa začal prejavovať v 1. štvrťroku pokračoval aj v 2. štvrťroku. Podľa výberového zisťovania pracovných síl (9) v hospodárstve pracovalo v priemere za 1. polrok 2 140,4 tis. osôb, z toho bolo 1 888,8 tis. zamestnancov, 173,5 tis. podnikateľov bez zamestnancov, 69,4 tis. podnikateľov so zamestnancami a 3,4 tis. vypomáhajúcich členov domácností podnikateľa. 

Celkový počet pracujúcich osôb bol v porovnaní s 1. polrokom 2003 nižší o 0,5 % (o 10,1 tis.), pri znížení počtu zamestnancov (o 2,7 %). Vyšší ako vlani bol počet podnikateľov bez zamestnancov (o 20,7 %), podnikateľov so zamestnancami (o 22,6 %) a vypomáhajúcich členov domácností podnikateľa (o 41,7 %).   

V odvetvovej štruktúre pretrvávala tendencia poklesu počtu zamestnancov v pôdohospodárstve (o 14,9 tis. osôb), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 3,3 tis.) a školstve (o 1,3 tis.). Zamestnanosť klesla aj v priemysle (o 3,1 tis.), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 1,9 tis.) a obchode (o 1,6 tis.). Vyšší ako vlani bol počet zamestnancov v nehnuteľnostiach a prenájme (o 4,5 tis.), stavebníctve (o 4 tis.), ostatných spoločenských službách (o 3,2 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 1,2 tis. osôb), finančnom sprostredkovaní (o 0,9 tis.), v hoteloch a reštauráciách (o 0,8 tis.).

Podľa výberového zisťovania pracovných síl bolo zníženie zamestnanosti sprevádzané rastom nezamestnanosti. (10) V priemere za 1. polrok v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vzrástol počet nezamestnaných o 7,7 % na 500,5 tis. osôb. Miera nezamestnanosti sa zvýšila o 1,2 p. b. na 18,9 %.    

Nezamestnanosť najviac zvyšovali osoby s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 13,9 tis.), nezamestnaní ktorí naposledy pracovali v  priemysle (o 9,7 tis. osôb), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 5,5 tis.), nehnuteľnostiach a prenájme (o 2,4 tis.), obchode a vo verejnej správe a obrane (zhodne o 1,8 tis.) a osoby, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 6,4 tis.). Vyšší bol aj počet nezamestnaných osôb, ktoré naposledy pracovali v pôdohospodárstve, školstve, hoteloch a reštauráciách, finančnom sprostredkovaní, doprave, poštách a telekomunikáciách. Znížil sa počet nezamestnaných s posledným zamestnaním v ostatných spoločenských službách (o 9,1 tis.) a v stavebníctve (o 2 tis.).

Rast priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca hospodárstva bol  v 1. aj 2. štvrťroku rýchlejší ako v predchádzajúcich šiestich štvrťrokoch. V priemere za 1. polrok dosiahla 15 008 Sk a oproti rovnakému obdobiu vlani sa zvýšila o 10,3 %. Reálna mzda vzrástla o 1,9 %. 

Tempo rastu nominálnej mzdy bolo o 3 p. b. pomalšie ako rast produktivity práce, meranej hrubým domácim produktom na zamestnanca v bežných cenách. Vývoj reálnej mzdy zaostával o 5,3 p. b. za rastom hrubého domáceho produktu na zamestnanca v stálych cenách.   

Najvyššiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní (35 364 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola tiež v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (22 396 Sk), nehnuteľnosti a prenájom (18 642 Sk), verejná správa a obrana (17 829 Sk), ťažba nerastných surovín (16 884 Sk), doprava, pošty a telekomunikácie (16 792 Sk), priemyselná výroba (15 578 Sk) a obchod (15 282 Sk). Najnižšiu mzdu mali zamestnanci v poľnohospodárstve (11 490 Sk), hoteloch a reštauráciách (11 560 Sk), ostatných spoločenských službách (11 645 Sk). 

Relatívny rast priemernej mesačnej nominálnej mzdy bol najrýchlejší vo finančnom sprostredkovaní (o 15,5 %), v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 14,6 %), v nehnuteľnostiach a prenájme (o 14,3 %). Vyšší ako v priemere za národné hospodárstvo bol tiež prírastok mzdy vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (12,6 %), ostatných spoločenských službách (12,3 %), poľnohospodárstve (10,8 %) a v obchode (10,5 %). Najpomalšie rástla mzda v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 2,6 %) a v hoteloch a reštauráciách (o 6 %). (11) 

Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien sa mzda reálne zvýšila v prevažujúcej časti odvetví. Nižšia ako pred rokom bola v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 5,2 %), hoteloch a reštauráciách (o 2 %), školstve (o 1,7 %) a v ťažbe nerastných surovín (o 0,7 %). 

V podnikateľskej sfére priemerná nominálna mesačná mzda medziročne vzrástla v podnikoch s 20 a viac zamestnancami o 12,9 % na 17 545 Sk. V rozpočtových organizáciách sa zvýšila o 8,3 % na 13 202 Sk a v príspevkových organizáciách o 4,6 % na 13 192 Sk.

Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR sa v roku 2004 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 5,5 % a miera inflácie sa v priemere za rok 2004 oproti roku 2003  predpokladá vo výške 7,7 %. Na trhu práce sa podľa výberového zisťovania pracovných síl prognózuje medziročný pokles zamestnanosti o 0,2 % a zvýšenie počtu nezamestnaných o 4,5 % na 480 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2004 dosiahnuť 18,1 %. Vo vývoji priemernej mesačnej nominálnej mzdy sa očakáva rast o 9,5 % na 15 730 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by mala medziročne vzrásť o 1,7 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. polroku 2004, ktorá bude vydaná v 38. týždni t. r.

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. polroku 2004 o 3 dni  vyšší ako v 1. polroku 2003.

(2) Údaje o HDP sú podľa metódy ESNÚ 95 v súlade so stupňom implementácie v národných účtoch za rok 2000 a sú predbežné. Pre údaje z produkčného pohľadu, z hľadiska spotreby a z pohľadu tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak platí, že  absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

(3) Zmeny jednotlivých druhov zásob sú oproti stavu k 1.1.2004 v bežných cenách.

(4) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(5) Pri výpočte čistého domáceho produktu sa hrubý domáci produkt znižuje o spotrebu fixného kapitálu. Pri výpočte hrubého národného dôchodku sa k hrubému domácemu produktu pripočítavajú prvotné dôchodky prijaté zo zahraničia a odpočítavajú sa prvotné dôchodky platené do zahraničia.

(6) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

(7) Údaje Ministerstva financií SR.  

(8) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

(9) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu.

(10) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1897/2000.

(11)  V odvetví rybolov a chov rýb bolo v priemere za 1. polrok 2004 len 75 zamestnancov, a preto úroveň priemernej mesačnej nominálnej mzdy reaguje na akékoľvek malé zmeny,  z toho dôvodu sa toto odvetvie neuvádza v hodnotení úrovne a vývoja mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod