Návrh
Zákon
z ……….. 2002

o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:
Čl.I
PRVÁ ČASŤ
ÚVODnÉ ustanovenIE

§ 1
Predmet úpravy
Tento zákon upravuje 
a)	vykonávanie tuzemských prevodov peňažných prostriedkov,
b)	vykonávanie cezhraničných prevodov peňažných prostriedkov,
c)	vydávanie a používanie elektronických platobných prostriedkov, 
d)	vznik a prevádzkovanie platobných systémov, 
e)	dohľad nad platobnými systémami a platobným stykom,
f)	reklamácie a rozhodovanie sporov z platobného styku.

DRUHÁ ČASŤ
PREVODY PEŇAŽNÝCH PROSTRIEDKOV

PRVÁ HLAVA
Základné ustanovenia

§ 2
Vymedzenie základných pojmov

(1)Prevodom peňažných prostriedkov (ďalej len „prevod“) sa rozumie činnosť vykonaná na základe prevodného príkazu, ktorý dal príkazca vykonávacej inštitúcii s cieľom prevedenia peňažných prostriedkov v prospech príjemcu. Prevod sa môže uskutočniť odpísaním z účtu príkazcu alebo zložením hotovosti príkazcom a pripísaním na účet príjemcu alebo aj výplatou hotovosti príjemcovi príkazca a príjemca môže byť jedna a tá istá osoba a vykonávacia inštitúcia príkazcu a vykonávacia inštitúcia príjemcu môže byť jedna a tá istá vykonávacia inštitúcia. Prevodom na účely tohto zákona nie sú činnosti vykonávané v rámci poštového podniku pri poštovom platobnom styku,1) ani vydávanie cestovných šekov,2) šekov alebo zmeniek a činnosti vykonávané podľa osobitného predpisu.3)
(2)Prevodným príkazom sa rozumie bezpodmienečný a jednoznačný pokyn príkazcu v písomnej forme alebo elektronickej forme daný vykonávacej inštitúcii na vykonanie prevodu; prevodný príkaz daný na vykonávanie opakovaných prevodov sa označuje ako trvalý prevodný príkaz. Prevodný príkaz môže byť vyhotovený ako prevodný príkaz na úhradu alebo ako prevodný príkaz na inkaso. 

-------------
1)	§2 ods.2 a §5 ods.1 zákona č. 507/2001Z.z. o poštových službách.
2)	§720 až 724 Obchodného zákonníka.
3)	Zákon č. 191/1950Zb. zákon zmenkový a šekový.

(3)Prevodným príkazom na úhradu sa rozumie pokyn daný priamo príkazcom, na základe ktorého
a)	vykonávacia inštitúcia príkazcu odpíše peňažné prostriedky z účtu príkazcu a vykonávacia inštitúcia príjemcu ich pripíše na účet príjemcu, alebo vyplatí hotovosť príjemcovi, alebo
b)	príkazca zloží hotovosť vo vykonávacej inštitúcii príkazcu a vykonávacia inštitúcia príjemcu ju pripíše na účet príjemcu alebo vyplatí hotovosť príjemcovi.
(4)Prevodným príkazom na inkaso sa rozumie pokyn príkazcu, ktorý je zároveň aj príjemcom, na základe ktorého vykonávacia inštitúcia odpíše peňažné prostriedky z účtu majiteľa, ktorý dal vopred vykonávacej inštitúcii majiteľa účtu písomný súhlas na takéto odpísanie; takýto súhlas môže dať aj iná osoba oprávnená disponovať s prostriedkami na účte majiteľa.
(5)Príkazcom je fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá dáva prevodný príkaz vykonávacej inštitúcii.
(6)Príjemcom je fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá je konečným príjemcom sumy prevodu a pre ktorú sú prevedené peňažné prostriedky dané k dispozícii na účet, ku ktorému má prístup, ak sa prevod nevykonáva výplatou v hotovosti.
(7)Klientom sa v závislosti od obsahu jednotlivých ustanovení tohto zákona rozumie príkazca alebo príjemca, pričom príkazca a príjemca môže byť jedna a tá istá osoba.
(8)Vykonávacou inštitúciou na účely
a)	tuzemského prevodu sú Národná banka Slovenska,4) banka,5) pobočka zahraničnej banky6)  alebo iná osoba, ktorá je oprávnená vykonávať na území Slovenskej republiky prevody v rámci svojho podnikania alebo v rámci svojej činnosti podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu,7)
b)	cezhraničného prevodu sú
1.	Národná banka Slovenska, banka, pobočka zahraničnej banky alebo iná osoba, ktorá je oprávnená vykonávať cezhraničné prevody v rámci svojho podnikania alebo v rámci svojej činnosti podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu,8) 
 2.	zahraničná osoba, ktorá je oprávnená vykonávať cezhraničné prevody.
(9)Sprostredkujúcou inštitúciou na účely
a)	tuzemského prevodu sú Národná banka Slovenska alebo iná osoba, ktorá je v rámci svojho podnikania alebo v rámci svojej činnosti podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu9) oprávnená sprostredkúvať prevody na území Slovenskej republiky ako prevádzkovateľ v rámci platobného systému prevádzkovaného podľa tohto zákona, 
b)	cezhraničného prevodu sú
1.	Národná banka Slovenska, banka, pobočka zahraničnej banky alebo iná osoba, ktorá je oprávnená sprostredkúvať alebo vykonávať cezhraničné prevody v rámci svojho podni-

--------------------
4)	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov.
5)	§2 ods.1 zákona č. 483/2001Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
6)	§2 ods.5 zákona č. 483/2001Z.z. 
7)	Napríklad zákon č. 80/1997Z.z. o Exportno-importnej banke Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.
8)	§2 písm.l) a §11 ods.1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 202/1995Z.z. Devízový zákon a zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 372/1990Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.
9)	§31 ods.1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992Zb. v znení zákona č. 149/2001Z.z.

kania alebo v rámci svojej činnosti podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu,8) ak tieto osoby pri uskutočňovanom cezhraničnom prevode nie sú vykonávacou inštitúciou, 
2.	zahraničná osoba, ktorá je oprávnená sprostredkúvať cezhraničné prevody a ktorá sa zúčastňuje na uskutočnení cezhraničného prevodu, ak pri uskutočňovanom cezhraničnom prevode nie je vykonávacou inštitúciou.
(10)Bankovým pracovným dňom sa rozumie deň, v ktorom vykonávajú svoju činnosť vykonávacie inštitúcie a sprostredkujúce inštitúcie zúčastňujúce sa na prevode.

DRUHÁ HLAVA
Vykonávanie tuzemských prevodov

§ 3
Tuzemský prevod

(1)Tuzemský prevod je prevod vykonávaný na území Slovenskej republiky 
a)	v slovenskej mene medzi vykonávacou inštitúciou príkazcu a vykonávacou inštitúciou príjemcu, ak suma prevodu nie je určená príkazcom na prevod zo Slovenskej republiky do iného štátu ani na prevod z iného štátu do Slovenskej republiky, alebo na prevod z iného štátu do ďalšieho štátu cez Slovenskú republiku, 
b)	v cudzej mene medzi dvoma vykonávacími inštitúciami, ak suma prevodu nie je určená príkazcom na prevod zo Slovenskej republiky do iného štátu ani na prevod z iného štátu do Slovenskej republiky, alebo na prevod z iného štátu do ďalšieho štátu cez Slovenskú republiku.
(2)Tuzemský prevod podľa odseku1 medzi dvoma vykonávacími inštitúciami sa musí vykonať len prostredníctvom sprostredkujúcej inštitúcie uvedenej v § 2 ods.9 písm. a) v rámci platobného systému prevádzkovaného podľa tohto zákona.

§ 4
Podmienky na vykonanie  prevodného príkazu

(1)Podmienkami  na vykonanie prevodného príkazu na tuzemský prevod je odovzdanie podkladov potrebných na vykonanie prevodu vykonávacou inštitúciou a  finančné krytie10) sumy prevodu. 
(2)Vykonávacia inštitúcia odpíše peňažné prostriedky z ňou vedeného účtu s výnimkou ustanovenou v odseku 3 len na základe predloženého prevodného príkazu.
(3)Vykonávacia inštitúcia odpíše peňažné prostriedky z ňou vedeného účtu bez predloženia prevodného príkazu 
a)	pri výkone rozhodnutia alebo pri plnení inej povinnosti uloženej osobitným zákonom alebo na základe osobitného zákona,11) 

-------------------
10) § 709 a 710 Obchodného zákonníka.
11)	Napríklad §76 ods.2, §175r, §305 písm.a) a §307 ods.2 zákona č. 99/1963Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, §96 ods.3 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995Z.z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov, §83a ods.6 zákona Slovenskej národnej rady č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, §78 ods.3 a4 zákona č. 71/1967Zb. o správnom konaní (Správny poriadok).

b)	na úhradu všetkých splatných pohľadávok vykonávacej inštitúcie voči klientovi pred zrušením účtu príkazcu vedeného vo vykonávacej inštitúcii, ktoré vznikli pri vykonávaní prevodných príkazov na inkaso alebo v prípade opravného zúčtovania podľa § 5 ods.1,
c)	na úhradu všetkých cien a skutočných výdavkov za poskytnuté služby, na úhradu splatných debetných úrokov alebo v ďalších prípadoch, keď je na to vykonávacia inštitúcia oprávnená podľa vopred uzavretej písomnej zmluvy s príkazcom, ktorému vedie účet,
d)	v prípadoch písomne dohodnutých medzi vykonávacou inštitúciou a klientom.
(4)Prevodný príkaz na tuzemský prevod obsahuje 
a)   bankové spojenie, ktorým sa rozumie
1.	číslo účtu príkazcu a identifikačný kód vykonávacej inštitúcie príkazcu; pri prevodnom príkaze na inkaso sa uvedie číslo účtu majiteľa a identifikačný kód vykonávacej inštitúcie majiteľa účtu; číslo účtu príkazcu sa nevyžaduje pri  prevode vykonávanom na základe vkladu v hotovosti a
2.	číslo účtu príjemcu a identifikačný kód vykonávacej inštitúcie príjemcu; pri  prevode vykonávanom výplatou v hotovosti sa namiesto čísla účtu príjemcu uvedie číslo účtu vykonávacej inštitúcie príjemcu,
b)	sumu prevodu,
c)	označenie meny; ak takéto označenie meny nie je uvedené, tento prevod sa považuje za prevod v slovenskej mene, 
d)	konštantný symbol používaný v platobnom styku,
e)	miesto a dátum vyhotovenia prevodného príkazu a
f)	podpis príkazcu zhodný s podpisovým vzorom uloženým vo vykonávacej inštitúcii príkazcu, s výnimkou prevodov vykonávaných  prostredníctvom elektronických zariadení.
(5)Prevodný príkaz na tuzemský prevod môže obsahovať aj ďalšie údaje na základe dohody medzi vykonávacou inštitúciou klienta a klientom.
	(6) Prevodné príkazy, ktoré neobsahujú údaje ustanovené odseku 4 alebo dohodnuté podľa odseku 5, nie je vykonávacia inštitúcia povinná prijať na vykonanie prevodu a je oprávnená ich vrátiť ako nevykonateľné.
(7)Číslo účtu obsahuje najviac 16číslic, rozčlenených na prvú časť obsahujúcu najviac šesť číslic a druhú časť obsahujúcu najviac desať číslic. Každá časť obsahuje kontrolnú číslicu zistenú podľa osobitného kontrolného systému určeného Národnou bankou Slovenska. 
(8)Identifikačný kód prideľuje vykonávacej inštitúcii a sprostredkujúcej inštitúcii Národná banka Slovenska a vydáva ich vo forme prevodníka identifikačných kódov pre tuzemský platobný styk (ďalej len „prevodník“). Identifikačný kód obsahuje najviac sedem znakov. 
(9)Národná banka Slovenska aktualizuje prevodník v súlade so zmenami súvisiacimi s vykonávacími  inštitúciami a sprostredkujúcimi inštitúciami.
(10)Národná banka Slovenska po každej aktualizácii bez zbytočného odkladu zasiela prevodník vykonávacím inštitúciám a sprostredkujúcim inštitúciám a uverejňuje ho na internetovej stránke Národnej banky Slovenska. Vykonávacia inštitúcia a sprostredkujúca inštitúcia sú povinné písomne oznámiť Národnej banke Slovenska svoju elektronickú adresu a ďalšie údaje potrebné na bezodkladné zasielanie prevodníka.
	(11) Vykonávacie inštitúcie sú povinné zverejniť vo svojich prevádzkových priestoroch aktuálny prevodník.

§ 5
Opravné zúčtovanie

(1)Opravné zúčtovanie sa vykoná len v prípade, ak chybné zúčtovanie zapríčinila vykonávacia inštitúcia alebo sprostredkujúca inštitúcia. Opravné zúčtovanie je povinná vykonať vykonávacia inštitúcia, a to opravným zúčtovaním na účet alebo z účtu klienta.12) Vykonávacia inštitúcia opraví chybné zúčtovanie v ten istý alebo nasledujúci bankový pracovný deň po dni, kedy chybné zúčtovanie zistila, prípadne kedy sa o ňom dozvedela od klienta alebo od inej vykonávacej inštitúcie alebo sprostredkujúcej inštitúcie. Ak opravné zúčtovanie z účtu klienta nie je možné vykonať, náklady opravného zúčtovania znáša vykonávacia inštitúcia alebo sprostredkujúca inštitúcia, ktorá chybu zapríčinila; tým nie je dotknuté na náhradu škody ani právo na vydanie bezdôvodného obohatenia.13)
(2)Klient môže oznámiť chybu v zúčtovaní a uplatniť nárok na jej odstránenie vo svojej vykonávacej inštitúcii najneskôr v lehote šiestich mesiacov od vzniku chyby vykonávacia inštitúcia a jej klient sa môžu dohodnúť na predĺžení tejto lehoty najviac na dva roky. Táto vykonávacia inštitúcia bez zbytočného odkladu preskúma oznámenie klienta a odstráni chyby, ktoré sama zapríčinila. Ak chybné zúčtovanie zapríčinila vykonávacia inštitúcia príjemcu, vykonávacia inštitúcia príkazcu požiada vykonávaciu inštitúciu príjemcu o opravné zúčtovanie. Za oprávnenosť a správnosť vykonania opravného zúčtovania zodpovedá vykonávacia inštitúcia, ktorá opravné zúčtovanie vykonáva.
(3)Vykonávacie inštitúcie a sprostredkujúce inštitúcie sú povinné poskytovať si vzájomnú súčinnosť pri vykonávaní opravného zúčtovania. Na poskytovanie informácií potrebných na vykonanie opravného zúčtovania sa nevzťahuje povinnosť mlčanlivosti podľa tohto zákona ani podľa osobitných predpisov.14)
(4)Ak klient neoznámi svojej vykonávacej inštitúcii chybu v zúčtovaní v lehote podľa odseku2, uplynutím tejto lehoty mu zaniká nárok na náhradu škody,15) ktorá mu vznikla v súvislosti s chybným zúčtovaním. Týmto však nezaniká povinnosť vykonávacej inštitúcie nahradiť klientovi opravným zúčtovaním sumu chybne vykonaného prevodu v lehote ustanovenej osobitným predpisom.16)
(5) Ako súčasť opravného zúčtovania vykonávacia inštitúcia, ktorá chybu zapríčinila, nahradí klientovi  úrok z peňažných prostriedkov za obdobie, kedy s nimi klient nemohol nakladať, prípadne preukázanú škodu, ak nárok na náhradu škody nezanikol podľa odseku 4. Ak chybné zúčtovanie zapríčinila sprostredkujúca inštitúcia, nahradí vzniknutú škodu. Vykonanie opravného zúčtovania sa klientovi nespoplatňuje.
(6)Vykonávacia inštitúcia je bez zbytočného odkladu povinná o ňou vykonanom opravnom zúčtovaní v písomnej forme alebo elektronickej forme vyrozumieť inú vykonávaciu inštitúciu, ktorá vedie účet, na ktorý alebo z ktorého sa vykonalo alebo vykonáva opravné zúčtovanie.
(7)Vykonávacia inštitúcia, ktorá vedie účet klienta, ktorému bola v dôsledku opravného zúčtovania odpísaná suma z účtu alebo vykonávacia inštitúcia, ktorá vedie účet klienta, ktorému bola v dôsledku opravného zúčtovania pripísaná suma na účet, je bez zbytočného odkladu povinná o vykonaní opravného zúčtovania vyrozumieť tohto klienta v písomnej forme alebo elektronickej forme .
(8) Opravné zúčtovanie podľa odseku 1 sa nevykoná, ak  chybné zúčtovanie zapríčinil klient. 

----------------------------
12)	Napríklad §711 ods.2 a §719a Obchodného zákonníka.
13)	§ 451 až 459 Občianskeho zákonníka.
14) Napríklad § 91 a 92 zákona č. 483/2001 Z. z.
15) § 373 až 386 Obchodného zákonníka
16)	§ 397 Obchodného zákonníka 

§ 6
Informačné povinnosti vykonávacej inštitúcie

(1)Vykonávacia inštitúcia je povinná vydať a sprístupniť najmä vo svojich prevádzkových priestoroch v písomnej forme alebo elektronickej forme v štátnom jazyku zrozumiteľnú informáciu pre verejnosť o podmienkach vykonávania tuzemských prevodov. Táto informácia obsahuje aspoň
a)	lehotu podľa §7 potrebnú na pripísanie sumy prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu alebo spôsob určenia tejto lehoty; začiatok tejto lehoty musí byť presne určený,
b)	lehotu podľa §7 potrebnú na to, aby suma prevodu po pripísaní na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu bola pripísaná na účet príjemcu, alebo aby suma prevodu bola inak k dispozícii príjemcovi,
c)	poplatok, sadzbu poplatku alebo spôsob výpočtu poplatku, ktorý bude príkazca platiť za vykonanie prevodu,
d)	deň, kedy sa suma prevodu odpíše z účtu klienta, a deň, kedy sa suma prevodu pripíše na účet klienta alebo kedy mu bude inak k dispozícii,
e)	postupy a lehoty vybavovania reklamácií a sťažností, vrátane informácií o nákladoch spojených s reklamáciami a o postupoch riešenia sporov podľa tohto zákona a osobitných predpisov,17) 
f)	upozornenie na prípady vylúčenia zodpovednosti vykonávacej inštitúcie podľa § 11.
(2)Vykonávacia inštitúcia po vykonaní tuzemského prevodu informuje svojho klienta písomnou formou alebo elektronickou formou o vykonaní prevodu (ďalej len „správa o zúčtovaní“), ak sa klient výslovne písomne nevzdá nároku na túto informáciu. Spôsob a periodicitu poskytovania správy o zúčtovaní si zmluvne dohodne vykonávacia inštitúcia s klientom. Správa o zúčtovaní  obsahuje aspoň
a)	označenie klienta a číslo jeho účtu,
b)	počiatočný stav a konečný stav peňažných prostriedkov na účte klienta,
c)	údaje umožňujúce klientovi identifikovať prevod,
d)	sumu prevodu, ktorá bola uvedená na prevodnom príkaze,
e)	poplatky platené klientom a
f)	dátum vykonania prevodu.
(3)Ak sa suma prevodu vráti na účet príkazcu z dôvodov ustanovených v §7 ods.5 je vykonávacia inštitúcia príkazcu povinná bez zbytočného odkladu informovať príkazcu o vrátení sumy prevodu, ak sa vykonávacia inštitúcia príkazcu nedohodne s príkazcom inak.

§ 7
Lehota na vykonanie tuzemského prevodu

(1)Vykonávacia inštitúcia vykonáva tuzemské prevody v lehotách ustanovených v odsekoch2 až5, ak nie je daný dôvod na predĺženie lehoty prevodu podľa osobitného zákona.18)

-------------
17) Občiansky súdny poriadok.
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233 /1995Z.z. v znení neskorších predpisov.
Zákon z 3.4. 2002 č..../2002Z.z. o rozhodcovskom konaní.
18) Napríklad § 31 ods. 5 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. v znení zákona č. 149/2001Z.z.

(2)Vykonávacia inštitúcia príkazcu odpíše sumu prevodu z účtu príkazcu v deň, kedy sa má platba vykonať (ďalej len „deň splatnosti“), ak je deň splatnosti uvedený v prevodnom príkaze a ak sú splnené podmienky na vykonanie prevodného príkazu podľa §4 ak z prevodného príkazu nevyplýva deň splatnosti, vykonávacia inštitúcia príkazcu odpíše sumu prevodu z účtu príkazcu v prvý bankový pracovný deň, ktorý nasleduje po doručení prevodného príkazu, ak sú splnené podmienky na vykonanie prevodného príkazu podľa §4 a ak sa vykonávacia inštitúcia príkazcu a príkazca písomne nedohodli na inom dni vykonania prevodného príkazu. Vykonávacia inštitúcia príkazcu, ktorá vykonáva prevod
a)	v rámci jednej vykonávacej inštitúcie, je povinná pripísať sumu prevodu na účet príjemcu v deň odpísania peňažných prostriedkov z účtu príkazcu,
b)	medzi dvoma vykonávacími inštitúciami inak ako podľa písmenac), je povinná odovzdať podklady potrebné na vykonanie prevodu sprostredkujúcej inštitúcii tak, aby bolo zabezpečené pripísanie sumy prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu najneskôr nasledujúci bankový pracovný deň po dni, kedy bola suma prevodu odpísaná z účtu príkazcu, ak nebola dohodnutá kratšia lehota,
c)	medzi dvoma vykonávacími inštitúciami v platobnom systéme zúčtovania v reálnom čase podľa §31 ods.3, je povinná odovzdať podklady potrebné na vykonanie prevodu sprostredkujúcej inštitúcii tak, aby bolo zabezpečené pripísanie sumy prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu bez zbytočného odkladu po odpísaní sumy prevodu z účtu vykonávacej inštitúcie príkazcu.
 (3)Vykonávacia inštitúcia príjemcu pripíše sumu prevodu na účet príjemcu v ten istý bankový pracovný deň, kedy bola suma prevodu pripísaná na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu. 
(4)Vykonávacia inštitúcia môže vo svojich obchodných podmienkach určiť lehotu na odovzdanie prevodného príkazu a úradné hodiny, počas ktorých možno odovzdávať prevodné príkazy. 
(5)Ak vykonávacia inštitúcia príjemcu nemôže identifikovať príjemcu sumy prevodu,  bez zbytočného odkladu vráti sumu prevodu vykonávacej inštitúcii príkazcu, ktorá sumu prevodu  bez zbytočného odkladu pripíše na účet príkazcu.
(6)Ak si príjemca neprevezme sumu prevodu určenú na výplatu v hotovosti, alebo ak príjemcovi nemožno sumu prevodu odovzdať z dôvodu inej prekážky na strane príjemcu, vykonávacia inštitúcia príjemcu vráti sumu prevodu vykonávacej inštitúcii príkazcu, a to do troch bankových pracovných dní po uplynutí šiestich týždňov od pripísania sumy prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu, ak sa príjemca a jeho vykonávacia inštitúcia alebo príkazca a jeho vykonávacia inštitúcia nedohodnutú inak.

§ 8
Úrok z omeškania

(1)Ak vykonávacia inštitúcia príkazcu nezabezpečí odpísanie a pripísanie sumy prevodu v lehote  podľa §7 ods.2, je povinná zaplatiť príkazcovi úrok z omeškania to platí aj v prípade, ak nedodržanie lehoty na pripísanie sumy prevodu zapríčinila sprostredkujúca inštitúcia. Ak vykonávacia inštitúcia príjemcu  nezabezpečí pripísanie sumy prevodu príjemcovi v lehote podľa §7 ods.3, je povinná zaplatiť príjemcovi úrok z omeškania.
(2)Ak nedodržanie lehoty na vykonanie prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu podľa § 7 ods. 2 písm. b) a c) zapríčiní sprostredkujúca inštitúcia, táto sprostredkujúca inštitúcia je povinná bez zbytočného odkladu zaplatiť vykonávacej inštitúcii príkazcu úrok z omeškania v rovnakej výške, v akej je vykonávacia inštitúcia príkazcu povinná zaplatiť úrok z omeškania príkazcovi podľa odseku1.
(3) Úrok z omeškania pri tuzemskom prevode sa vypočíta zo sumy prevodu a počtu dní omeškania; na výpočet úroku z omeškania pri tuzemskom prevode sa použije dvojnásobok základnej úrokovej sadzby Národnej banky Slovenska platnej v deň, kedy bola alebo mala byť suma prevodu odpísaná z účtu príkazcu.
(4)Popri úroku z omeškania majú príkazca, príjemca alebo vykonávacia inštitúcia aj nárok na náhradu škody;15) týmto nie sú dotknuté ich ďalšie práva, ktoré vznikli v dôsledku omeškania pri vykonaní tuzemského prevodu. 

§ 9
Zákaz vykonávania zrážok zo sumy prevodu

Vykonávacia inštitúcia príkazcu, sprostredkujúca inštitúcia a vykonávacia inštitúcia príjemcu sú povinné previesť celú sumu prevodu bez akýchkoľvek zrážok. 

§ 10
Povinnosti v prípade neúspešného tuzemského prevodu

(1)Neúspešný tuzemský prevod je taký prevod alebo jeho časť, ktorý sa neuskutočnil v lehote ustanovenej v §7 ods. 2 a suma prevodu alebo jeho časti nebola ani vrátená podľa §7 ods. 5 alebo6.
(2)Vykonávacia inštitúcia príkazcu prevedie na účet príkazcu sumu neúspešného prevodu, ako aj úrok z omeškania a poplatok za vykonanie prevodu, ktorý príkazca už zaplatil vykonávacia inštitúcia príkazcu splní túto povinnosť do 10pracovných dní nasledujúcich po dni doručenia písomnej žiadosti príkazcu. Povinnosti previesť sumu neúspešného prevodu na účet príkazcu a poplatku za vykonaný prevod sa vykonávacia inštitúcia príkazcu zbaví len vtedy, ak v tejto lehote podľa prvej vety bola suma prevodu pripísaná na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu. Ak vykonávacia inštitúcia príkazcu riadne a včas splní povinnosť podľa prvej vety, nie je ďalej povinná dokončiť prevod podľa pôvodného prevodného príkazu.
(3)Úrok z omeškania sa vypočítava zo sumy neúspešného prevodu za obdobie odo dňa odpísania sumy prevodu z účtu príkazcu do dňa pripísania sumy prevodu späť na účet príkazcu podľa odseku 1. Na výpočet úroku z omeškania sa použije úroková sadzba podľa § 8 ods. 3.
(4)Sprostredkujúca inštitúcia, ktorá prijala od vykonávacej inštitúcie príkazcu pokyn na vykonanie prevodného príkazu a ktorá zapríčinila neúspešný prevod, je povinná na vlastné náklady vrátiť sumu prevodu vrátane úrokov z omeškania a poplatkov za vykonanie prevodu vykonávacej inštitúcii príkazcu, a to v ten istý alebo nasledujúci bankový pracovný deň po dni, kedy neúspešný prevod sama zistila alebo bola o ňom informovaná.
(5)Ak bol úrok z omeškania prevedený podľa odseku 2 alebo odseku 4, príkazcovi ani vykonávacej inštitúcii nepatrí úrok z omeškania podľa § 8.
(6)Ak dôvodom neúspešného prevodu boli chyby alebo neúplné údaje v prevodnom príkaze, ktorý dal príkazca svojej vykonávacej inštitúcii, nepoužije sa ustanovenie odseku 2. Vykonávacie inštitúcie a sprostredkujúce inštitúcie, ktoré sa zúčastňujú na tuzemskom prevode, sú povinné vyvinúť maximálne úsilie, aby suma prevodu bola nájdená a vrátená  vykonávacej inštitúcii príkazcu. Úroky z omeškania a poplatky za vykonanie prevodu zaplatené pri sprostredkovaní prevodu tieto vykonávacie inštitúcie a sprostredkujúce inštitúcie nevracajú a majú nárok na úhradu nákladov vynaložených na hľadanie a na vrátenie sumy prevodu vykonávacej inštitúcii príkazcu. Ak vykonávacia inštitúcia príkazcu sumu prevodu našla, alebo jej bola táto suma vrátená, vráti príkazcovi sumu prevodu zníženú o sumu vynaložených nákladov.
(7) Vykonanie prevodu podľa odseku 2 sa klientovi nespoplatňuje.
(8)Popri poskytnutia sumy prevodu, úroku z omeškania a poplatkov za vykonanie prevodu podľa odsekov1 až 4 majú príkazca, príjemca alebo vykonávacia inštitúcia nárok aj na náhradu škody; ich ďalšie práva nie sú týmto dotknuté. 

§ 11
Vylúčenie zodpovednosti
Za porušenie povinnosti pri vykonávaní tuzemského prevodu podľa tohto zákona nie je zodpovedná vykonávacia inštitúcia ani sprostredkujúca inštitúcia, ktorá preukáže, že porušenie jej povinností bolo spôsobené okolnosťami vylučujúcimi zodpovednosť19) alebo postupom podľa osobitného predpisu.20) Za okolnosť vylučujúcu zodpovednosť vykonávacej inštitúcie príkazcu sa nepovažuje nedodržanie lehoty na vykonanie prevodu podľa §7 ods.2 z takých dôvodov na strane sprostredkujúcej inštitúcie, ktoré nastali nezávisle od vôle vykonávacej inštitúcie príkazcu a ktoré neboli spôsobené okolnosťami vylučujúcimi zodpovednosť sprostredkujúcej inštitúcie,19) ani postupom sprostredkujúcej inštitúcie podľa osobitného predpisu.20)

TRETIA HLAVA
Vykonávanie cezhraničných prevodov

§ 12
Cezhraničný prevod

(1)Cezhraničný prevod je
a)	prevod v slovenskej mene alebo v cudzej mene medzi vykonávacou inštitúciou príkazcu a vykonávacou inštitúciou príjemcu, ak je suma prevodu určená príkazcom na prevod zo Slovenskej republiky do iného štátu, na prevod z iného štátu do Slovenskej  republiky alebo na prevod z iného štátu do ďalšieho štátu cez Slovenskú republiku,
b)	prevod v cudzej mene medzi vykonávacou inštitúciou príkazcu a vykonávacou inštitúciou príjemcu, ak suma prevodu nie je určená príkazcom na prevod zo  Slovenskej republiky do iného štátu, na prevod z iného štátu do Slovenskej republiky a ani na prevod z iného štátu do ďalšieho štátu cez Slovenskú republiku,  ak sa  prevod vykonáva  prostredníctvom sprostredkujúcej inštitúcie uvedenej v §2 ods.9 písm.b) bode2 a nevykonáva sa prostredníctvom sprostredkujúcej inštitúcie uvedenej v §2 ods.9 písm.a) v rámci platobného systému prevádzkovaného podľa tohto zákona,
c)	prevod v cudzej mene medzi vykonávacou inštitúciou príkazcu a vykonávacou inštitúciou príjemcu, ak suma prevodu nie je určená príkazcom na prevod  zo Slovenskej republiky do iného štátu, na prevod z iného štátu do Slovenskej republiky a ani na prevod z iného štátu do ďalšieho štátu cez Slovenskú republiku, ak sa  prevod nevykonáva prostredníctvom sprostredkujúcej inštitúcie uvedenej v §2 ods.9 písm.a) v rámci platobného systému prevádzkovaného podľa tohto zákona a ani prostredníctvom sprostredkujúcej inštitúcie uvedenej v §2 ods.9 písm.b) bode2.

------------------
19)	§374 Obchodného zákonníka.
20)	Napríklad zákon č. 367/2000Z.z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, §8 ods.6 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.118/1996Z.z. o ochrane vkladov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, §55 ods.3 a §104 ods.1 písm.a) zákona č.483/2001Z.z.

(2)Osobitne regulovaný cezhraničný prevod je cezhraničný prevod vykonávaný na základe prevodného príkazu na úhradu
a)	do a z členských štátov Európskej únie a ďalších štátov Európskeho hospodárskeho priestoru do výšky 50000 EUR alebo ekvivalentu tejto sumy v iných menách štátov Európskeho hospodárskeho priestoru prepočítaného podľa kurzu určeného Európskou centrálnou bankou ku dňu účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod, a to na základe prevodného príkazu iného príkazcu ako sú
1.	vykonávacie inštitúcie podľa § 2 ods. 8 písm. b),
2.	poisťovne, zaisťovne, pobočky zahraničných poisťovní, pobočky zahraničných zaisťovní,21)
3.	obchodníci s cennými papiermi a pobočky zahraničných obchodníkov s cennými papiermi22) a
4.	ďalšie právnické osoby, ktorých činnosť je podobná činnosti osôb uvedených v bodoch1 až 3, a
b)	vykonávacou inštitúciou príkazcu podľa § 2 ods. 8 písm. b) alebo jej pobočkou v jednom štáte Európskeho hospodárskeho priestoru na základe prevodného príkazu príkazcu s cieľom poukázať sumu prevodu príjemcovi vo vykonávacej inštitúcii príjemcu alebo v jej pobočke v inom štáte Európskeho hospodárskeho priestoru, pričom príkazca a príjemca môže byť tá istá osoba, ale vykonávacia inštitúcia príjemcu alebo jej pobočka a vykonávacia inštitúcia príkazcu alebo jej pobočka sa nachádzajú na území rôznych štátov Európskeho hospodárskeho priestoru.
(3)Európskym hospodárskym priestorom sú členské štáty Európskej únie a členské štáty Európskej dohody o voľnom obchode, ktoré podpísali zmluvu o Európskom hospodárskom priestore.
(4)Na osobitne regulované cezhraničné prevody sa vzťahujú ustanovenia tohto zákona o cezhraničných prevodoch, ak tento zákon neustanovuje inak.
(5)Dňom účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod sa rozumie deň, kedy príkazca splnil všetky podmienky vyžadované vykonávacou inštitúciou príkazcu na vykonanie cezhraničného prevodu, s výnimkou prípadu, keď príkazca v prevodnom príkaze určí neskorší deň účinnosti po splnení všetkých podmienok určených vykonávacou inštitúciou príkazcu na vykonanie cezhraničného prevodu. Podmienkami na vykonanie prevodného príkazu na cezhraničný prevod je predovšetkým odovzdanie podkladov potrebných na vykonanie cezhraničného prevodu a  finančné krytie10) sumy prevodu.
(6)Prevodný príkaz na cezhraničný prevod obsahuje 
a)	názov a číslo účtu príkazcu číslo účtu príkazcu sa nevyžaduje pri cezhraničnom prevode vykonávanom na základe vkladu v hotovosti,
b)	označenie meny a sumu cezhraničného prevodu,
c)	názov účtu, na ktorý sa má vykonať cezhraničný prevod, a číslo tohto účtu, ak je známe;  pri cezhraničnom prevode vykonávanom výplatou v hotovosti sa uvedie meno, priezvisko a adresa bydliska príjemcu, ak ide o fyzickú osobu, alebo názov a adresa sídla, ak ide o právnickú osobu,
d)	údaje umožňujúce identifikovať vykonávaciu inštitúciu príjemcu,

-------------------------------
21)	Zákon č. 95/2002Z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
22)	Zákon č. 566/2001Z.z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení zákona č. ..../2002Z.z.

e)	symboly devízovej štatistiky, ktorými sa rozumie platobný titul a ďalšie symboly ustanovené osobitným zákonom alebo na základe osobitného zákona,23)
f)	miesto a dátum vyhotovenia prevodného príkazu,
g)	podpis príkazcu zhodný s podpisovým vzorom uloženým vo vykonávacej inštitúcii príkazcu, s výnimkou prevodov vykonávaných prostredníctvom elektronických zariadení a
h)	ďalšie údaje na vykonanie cezhraničného prevodu, na základe rozhodnutia vykonávacej inštitúcie príkazcu.

§ 13
Informácie pred vykonaním cezhraničného prevodu

(1)Vykonávacia inštitúcia je povinná vydať a sprístupniť najmä vo svojich prevádzkových priestoroch v písomnej forme alebo elektronickej forme v štátnom jazyku zrozumiteľnú informáciu pre verejnosť o podmienkach vykonávania cezhraničných prevodov. Táto informácia obsahuje aspoň
a)	lehotu alebo deň, kedy sa suma prevodu odpíše z účtu príkazcu,
b)	lehotu alebo deň, kedy sa suma prevodu odpíše z účtu vykonávacej inštitúcie príkazcu,
c)	poplatky, sadzbu poplatkov alebo spôsob výpočtu poplatkov vykonávacej inštitúcie príkazcu platených príkazcom,
d)	postupy a lehoty vybavovania reklamácií a sťažností, vrátane informácií o nákladoch spojených s reklamáciami a o postupoch riešenia sporov podľa tohto zákona a osobitných predpisov,17)
e)	údaje o používaných výmenných kurzoch a
f)	upozornenie na prípady vylúčenia zodpovednosti vykonávacej inštitúcie podľa § 20.
 (2)V rozsahu údajov známych vykonávacej inštitúcii informácia podľa odseku1 obsahuje aj
a)	lehotu, ktorá je potrebná na uskutočnenie prevodného príkazu na cezhraničný prevod, a to odo  dňa  účinnosti  tohto  prevodného  príkazu  pre  vykonávaciu inštitúciu príkazcu do dňa pripísania sumy prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu začiatok tejto lehoty musí byt' presne určený, a
b)	lehotu potrebnú na to, aby suma prevodu po pripísaní na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu bola  pripísaná na účet príjemcu.
(3)Pri vykonávaní osobitne regulovaných cezhraničných prevodov je vykonávacia inštitúcia povinná v informácii podľa odseku1 uviesť aj lehoty podľa odseku 2 a poplatky, sadzbu poplatkov alebo spôsob výpočtu všetkých poplatkov platených klientmi za vykonávanie osobitne regulovaných cezhraničných prevodov, vrátane poplatkov za sprostredkovanie osobitne regulovaných cezhraničných prevodov.

-----------
23)	Napríklad §19 zákona č. 540/2001Z.z. o štátnej štatistike, §29 písm.b) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992Zb., §8 ods.4 a §12 ods.6 zákona č. 202/1995Z.z., opatrenie Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 449/2000 Z. z., ktorým sa vyhlasuje Klasifikácia aktív, bilančných položiek, transakcií a ostatných tokov v národných účtoch Slovenskej republiky a Klasifikácia inštitucionálnych sektorov a subsektorov v Systéme národných účtov Slovenskej republiky, opatrenie Národnej banky Slovenska zo 6.decembra 1999 č. 6/1999, ktorým sa ustanovujú podmienky na usmerňovanie platobnej bilancie Slovenskej republiky (oznámenie č.358/1999Z.z.), opatrenie Národnej banky Slovenska zo 7.januára 2000 č. 1/2000, ktorým sa ustanovuje postup devízových miest pri uskutočňovaní platieb zo zahraničia, do zahraničia a voči cudzozemcom (oznámenie č.9/2000Z.z.).

§ 14
Informácie po vykonaní cezhraničného prevodu

(1)Vykonávacia inštitúcia po vykonaní cezhraničného prevodu zrozumiteľne informuje svojho klienta písomnou formou alebo elektronickou formou o vykonaní cezhraničného prevodu, ak sa klient výslovne písomne nevzdá nároku na túto informáciu. Spôsob a periodicitu poskytovania informácií si zmluvne dohodne vykonávacia inštitúcia s klientom. Táto informácia obsahuje, v rozsahu údajov známych vykonávacej inštitúcii, aspoň
a)	údaje umožňujúce klientovi identifikovať cezhraničný prevod,
b)	pôvodnú sumu cezhraničného prevodu,
c)	poplatky platené klientom,
d)	deň, kedy bola suma cezhraničného prevodu
1.	odpísaná z účtu príkazcu, ak ide o informáciu poskytovanú príkazcovi, alebo 
2.	pripísaná na účet príjemcu, ak ide o informáciu poskytovanú príjemcovi.
(2)Ak sa suma prevodu mení z jednej meny na inú menu, vykonávacia inštitúcia, ktorá výmenu uskutočňuje alebo zabezpečuje, musí informovať klienta o použitých výmenných kurzoch.
(3)Ak časť poplatkov alebo všetky poplatky má platiť príjemca, musí byť o tejto povinnosti vopred informovaný vykonávacou inštitúciou príjemcu.

§ 15
Osobitné záväzky vykonávacej inštitúcie

(1)Vykonávacia inštitúcia príkazcu je povinná vydať príkazcovi na jeho žiadosť záväzné vyhlásenie vo forme určenej vykonávacou inštitúciou príkazcu o lehote potrebnej na uskutočnenie cezhraničného prevodu podľa § 16, ak je známa, a o výške alebo sadzbe poplatkov vykonávacej inštitúcie príkazcu platených príkazcom. Vykonávacia inštitúcia príkazcu nemá túto povinnosť v prípade, ak odmietne vykonať cezhraničný prevod.
(2)Ak sa vykonáva osobitne regulovaný cezhraničný prevod je vykonávacia inštitúcia príkazcu povinná na žiadosť príkazcu vydať príkazcovi záväzné vyhlásenie vo forme určenej vykonávacou inštitúciou príkazcu o lehote potrebnej na uskutočnenie osobitne regulovaného cezhraničného prevodu podľa §16 a o výške alebo sadzbe všetkých poplatkov platených za uskutočnenie osobitne regulovaného cezhraničného prevodu, vrátane poplatkov za sprostredkovanie, okrem nákladov, ktoré súvisia s použitými výmennými kurzami. Vykonávacia inštitúcia príkazcu nemá túto povinnosť v prípade, ak odmieta vykonať osobitne regulovaný cezhraničný prevod.

§ 16
Lehota na vykonanie cezhraničného prevodu a úrok z omeškania

(1) Ak sa vykonáva osobitne regulovaný cezhraničný prevod je vykonávacia inštitúcia príkazcu povinná zabezpečiť prevedenie sumy osobitne regulovaného cezhraničného prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu najneskôr do konca piateho bankového pracovného dňa nasledujúceho po dni účinnosti prevodného príkazu, ak sa príkazca a vykonávacia inštitúcia príkazcu nedohodli na inej lehote. Ak sa vykonáva cezhraničný prevod podľa §12 ods.1 písm.c) v rámci jednej vykonávacej inštitúcie, je vykonávacia inštitúcia povinná zabezpečiť prevedenie sumy cezhraničného prevodu na účet príjemcu najneskôr v lehote podľa §7 ods.2 písm.a). Ak sa vykonáva cezhraničný prevod podľa §12 ods.1 písm.c) medzi dvoma vykonávacími inštitúciami uvedenými v §2 ods.8 písm.b) bode1 prostredníctvom ich vzájomných účtov, ktoré si medzi sebou vedú, tieto vykonávacie inštitúcie sú povinné zabezpečiť prevedenie sumy cezhraničného prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu najneskôr do konca tretieho bankového pracovného dňa nasledujúceho po dni účinnosti prevodného príkazu, ak sa príkazca a vykonávacia inštitúcia príkazcu nedohodli na inej lehote. Ak sa vykonáva iný cezhraničný prevod je vykonávacia inštitúcia príkazcu povinná zabezpečiť prevedenie sumy cezhraničného prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu najneskôr v lehote na vykonanie cezhraničného prevodu určenej vykonávacou inštitúciou a uvedenej v informácii vykonávacej inštitúcie podľa §13 ods.2 písm.a), ak sa príkazca a vykonávacia inštitúcia príkazcu nedohodli na inej lehote. 
(2) Ak vykonávacia inštitúcia príkazcu pri cezhraničnom prevode nezabezpečí prevedenie sumy prevodu v lehote podľa odseku 1 a toto omeškanie je zapríčinené vykonávacou inštitúciou príkazcu, je táto povinná zaplatiť príkazcovi úrok z omeškania. Pri osobitne regulovanom cezhraničnom prevode je vykonávacia inštitúcia príkazcu povinná zaplatiť príkazcovi úrok z omeškania aj v prípade, ak nedodržanie lehoty podľa odseku 1 prvej vety zapríčinila sprostredkujúca inštitúcia. 
(3)Ak suma cezhraničného prevodu nie je pripísaná na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu v lehote podľa odseku 1 a toto omeškanie je zapríčinené sprostredkujúcou inštitúciou, táto sprostredkujúca inštitúcia je povinná zaplatiť príkazcovi úrok z omeškania prostredníctvom vykonávacej inštitúcie príkazcu. Pri osobitne regulovanom cezhraničnom prevode je sprostredkujúca inštitúcia, ktorá zapríčinila nedodržanie lehoty povinná zaplatiť vykonávacej inštitúcii príkazcu úrok z omeškania v rovnakej výške, v akej vykonávacia inštitúcia príkazcu zaplatila príkazcovi úrok z omeškania.
(4)Ak boli vykonávacej inštitúcii príjemcu doručené náležitosti potrebné na pripísanie sumy cezhraničného prevodu na účet príjemcu, je táto povinná sumu cezhraničného prevodu pripísať na účet príjemcu do konca prvého bankového pracovného dňa nasledujúceho po dni, keď bola suma cezhraničného prevodu pripísaná na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu, ak sa príjemca a vykonávacia inštitúcia príjemcu nedohodli na inej lehote. Ak sa nezhoduje číslo účtu príjemcu s názvom účtu príjemcu alebo ak klient číslo účtu príjemcu neuvedie, pričom v dôsledku tejto skutočnosti nie je možné identifikovať príjemcu, vykonávacia inštitúcia príjemcu nezodpovedá za nedodržanie tejto lehoty.
(5)Ak vykonávacia inštitúcia príjemcu nepripíše sumu cezhraničného prevodu na účet príjemcu v lehote podľa odseku 4 z dôvodov na jej strane, je vykonávacia inštitúcia príjemcu povinná zaplatiť príjemcovi úrok z omeškania. 
(6)Úrok z omeškania pri cezhraničnom prevode sa vypočíta zo sumy prevodu a počtu dní omeškania; na výpočet úroku z omeškania pri cezhraničnom prevode sa použije referenčná úroková sadzba.
(7)Nárok na úrok z omeškania nevzniká, ak vykonávacia inštitúcia príjemcu alebo vykonávacia inštitúcia príkazcu preukážu, že omeškanie bolo zapríčinené ich klientmi. 
(8)Referenčná úroková sadzba, ktorá sa používa na výpočet úroku z omeškania pri cezhraničných prevodoch, je sadzba „predaj“ platná na medzinárodných peňažných trhoch v deň účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod pre obchody na medzibankovom trhu depozít v príslušnej cudzej mene cezhraničného prevodu na obdobie dvoch týždňov zvýšená o 0,5 %.
(9)Popri úroku z omeškania majú príkazca, príjemca alebo vykonávacia inštitúcia aj nárok na náhradu škody;15) týmto nie sú dotknuté ich ďalšie práva, ktoré vznikli v dôsledku omeškania pri vykonaní cezhraničného prevodu.

§ 17
Povinnosť vykonať cezhraničný prevod

(1)Po účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod je vykonávacia inštitúcia príkazcu, sprostredkujúca inštitúcia a vykonávacia inštitúcia príjemcu, povinná vykonať tento cezhraničný prevod v plnej sume cezhraničného prevodu s výnimkou prípadu, keď príkazca v písomných podkladoch na vykonanie cezhraničného prevodu výslovne uvedie, že poplatky za cezhraničný prevod bude úplne alebo čiastočne znášať príjemca. Táto skutočnosť nemá vplyv na možnosť vykonávacej inštitúcie príjemcu spoplatniť príjemcovi vedenie jeho účtu v súlade s obchodnými podmienkami vykonávacej inštitúcie príjemcu takéto spoplatnenie však nesmie byť v rozpore s povinnosťou podľa tohto odseku.
(2)Ak vykonávacia inštitúcia príkazcu zníži sumu cezhraničného prevodu v rozpore s ustanovením odseku1, vykonávacia inštitúcia príkazcu je na základe písomnej požiadavky príkazcu povinná na svoje vlastné náklady pripísať na účet príjemcu bez akýchkoľvek zrážok sumu, o ktorú bola pôvodná suma cezhraničného prevodu neoprávnene znížená. Ak však príkazca požaduje, aby táto suma bola pripísaná na účet príkazcu, vykonávacia inštitúcia príkazcu je povinná na svoje vlastné náklady pripísať celú túto sumu bez akýchkoľvek zrážok na účet príkazcu. Ak sa vykonáva osobitne regulovaný cezhraničný prevod, vykonávacia inštitúcia príkazcu má povinnosť podľa tohto odseku aj vtedy, ak sumu osobitne regulovaného cezhraničného prevodu v rozpore s ustanovením odseku1 zníži len sprostredkujúca inštitúcia.
(3)Sprostredkujúca inštitúcia, ktorá v rozpore s ustanovením odseku1 uskutoční zrážku z pôvodnej sumy cezhraničného prevodu, je povinná na svoje vlastné náklady pripísať na účet vykonávacej inštitúcie príkazcu bez akýchkoľvek zrážok sumu, o ktorú bola pôvodná suma cezhraničného prevodu neoprávnene znížená. Ak však vykonávacia inštitúcia príkazcu požaduje, aby táto suma bola pripísaná na účet príjemcu cezhraničného prevodu, sprostredkujúca inštitúcia je povinná na svoje vlastné náklady pripísať celú túto sumu bez akýchkoľvek zrážok na účet príjemcu cezhraničného prevodu. 
(4)Vykonávacia inštitúcia príjemcu, ktorá v rozpore s ustanovením odseku1 poruší povinnosť vykonať príkaz na cezhraničný prevod podľa pokynov príkazcu, je povinná na svoje vlastné náklady pripísať na účet príjemcu bez akýchkoľvek zrážok sumu, o ktorú bola neoprávnene znížená pôvodná suma cezhraničného prevodu.

§ 18
Povinnosti pri neuskutočnení cezhraničného prevodu

(1)Ak cezhraničný prevod nebol uskutočnený podľa § 16 ods. 1 druhej až štvrtej vety a ak neuskutočnenie cezhraničného prevodu zapríčinila vykonávacia inštitúcia príkazcu, vykonávacia inštitúcia príkazcu je povinná zaplatiť príkazcovi na jeho písomnú žiadosť náhradu za neuskutočnenie cezhraničného prevodu túto náhradu je povinná zaplatiť do 14bankových pracovných dní nasledujúcich po dni doručenia príkazcovej písomnej žiadosti o zaplatenie náhrady. Ak v tejto lehote bola suma cezhraničného prevodu pripísaná na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu postupuje sa podľa §16. Náhrada za neuskutočnenie cezhraničného prevodu sa skladá z 
a)    vyplatenia sumy cezhraničného prevodu v plnej výške,
b)	úrokov z omeškania vypočítaných na základe referenčnej úrokovej sadzby zo sumy cezhraničného prevodu za obdobie od dňa účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod do dňa pripísania sumy cezhraničného prevodu na účet príkazcu a
c)	poplatkov týkajúcich sa cezhraničného prevodu zaplatených príkazcom.
(2)Písomnú žiadosť príkazcu o zaplatenie náhrady za neuskutočnenie cezhraničného prevodu možno predložiť až po uplynutí lehoty podľa §16 ods.1 druhej až štvrtej vety. Na skôr predloženú žiadosť sa neprihliada.
(3)Sprostredkujúca inštitúcia, ktorá akceptovala prevodný príkaz na cezhraničný prevod a ktorá zapríčinila neuskutočnenie cezhraničného prevodu, je povinná vyplatiť na svoje vlastné náklady náhradu podľa odseku1 na účet vykonávacej inštitúcie príkazcu alebo inej sprostredkujúcej inštitúcie, ktorá ju poverila vykonaním prevodného príkazu. Ak nebol prevodný príkaz na cezhraničný prevod vykonaný pre chyby a nepresnosti v pokynoch daných vykonávacou inštitúciou alebo inou sprostredkujúcou inštitúciou, sprostredkujúca inštitúcia je povinná vyvinúť maximálne úsilie, aby suma cezhraničného prevodu bola nájdená a vrátená vykonávacej inštitúcii príkazcu.
(4)Ak dôvodom neuskutočnenia cezhraničného prevodu boli chyby alebo neúplné údaje v prevodnom príkaze, ktorý dal príkazca svojej vykonávacej inštitúcii, alebo konanie sprostredkujúcej inštitúcie určenej príkazcom, nepoužije sa ustanovenie odseku 1. Vykonávacia inštitúcia príkazcu a sprostredkujúce inštitúcie, ktoré sa zúčastňujú na cezhraničnom prevode, sú povinné vyvinúť maximálne úsilie, aby suma prevodu bola nájdená a vrátená vykonávacej inštitúcii príkazcu. Úroky a poplatky zaplatené pri vykonaní takéhoto cezhraničného prevodu vykonávacia inštitúcia príkazcu a sprostredkujúce inštitúcie nevracajú a majú nárok na úhradu nákladov vynaložených na hľadanie a na vrátenie sumy prevodu vykonávacej inštitúcii príkazcu. Ak vykonávacia inštitúcia príkazcu sumu prevodu našla alebo ak jej bola suma prevodu vrátená, vráti príkazcovi sumu prevodu zníženú o sumu vynaložených nákladov.
(5)Popri náhrade za neuskutočnenie cezhraničného prevodu majú príkazca, príjemca alebo vykonávacia inštitúcia aj nárok na náhradu škody;15) týmto nie sú dotknuté ich ďalšie práva, ktoré vznikli v dôsledku neuskutočnenia cezhraničného prevodu. 

§ 19
Povinnosti pri neuskutočnení osobitne regulovaného cezhraničného prevodu 

(1)Ak osobitne regulovaný cezhraničný prevod nebol vykonaný podľa §16 ods.1 prvej vety, vykonávacia inštitúcia príkazcu je povinná zaplatiť príkazcovi na jeho písomnú žiadosť náhradu za neuskutočnenie osobitne regulovaného cezhraničného prevodu túto náhradu je povinná zaplatiť do 14bankových pracovných dní nasledujúcich po dni doručenia príkazcovej písomnej žiadosti o zaplatenie náhrady, ak sa dovtedy požadovaný prevod neuskutočnil, a to bez ohľadu na skutočnosť, ktorá vykonávacia inštitúcia alebo sprostredkujúca inštitúcia tento stav zapríčinila. Ak sa v tejto lehote požadovaný osobitne regulovaný cezhraničný prevod uskutočnil, postupuje sa podľa §16. Ak suma osobitne regulovaného cezhraničného prevodu nepresiahne výšku 12500EUR alebo výšku ekvivalentu tejto sumy v iných menách štátov Európskeho hospodárskeho priestoru podľa kurzu určeného Európskou centrálnou bankou ku dňu účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod, vykonávacia inštitúcia príkazcu je povinná zaplatiť príkazcovi náhradu vo výške osobitne regulovaného cezhraničného prevodu. Ak je suma osobitne regulovaného cezhraničného prevodu vyššia ako 12500EUR alebo ako ekvivalent tejto sumy v iných menách štátov Európskeho hospodárskeho priestoru podľa kurzu určeného Európskou centrálnou bankou ku dňu účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod, je vykonávacia inštitúcia príkazcu povinná zaplatiť príkazcovi náhradu vo výške 12500EUR alebo ekvivalentu tejto sumy v iných menách štátov Európskeho hospodárskeho priestoru podľa kurzu určeného Európskou centrálnou bankou ku dňu účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod. Takáto náhrada za neuskutočnenie osobitne regulovaného cezhraničného prevodu sa zvýši o
a)	úroky z omeškania vypočítané na základe referenčnej úrokovej sadzby zo sumy osobitne regulovaného cezhraničného prevodu za obdobie od dňa účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod do dňa pripísania sumy osobitne regulovaného cezhraničného prevodu na účet príkazcu a
b)	poplatky týkajúce sa osobitne regulovaného cezhraničného prevodu zaplatené príkazcom.
(2)Písomnú žiadosť príkazcu o zaplatenie náhrady za neuskutočnenie osobitne regulovaného cezhraničného prevodu možno predložiť až po uplynutí lehoty podľa §16 ods.1 prvej vety. Na skôr predloženú žiadosť sa neprihliada.
(3)Sprostredkujúca inštitúcia, ktorá akceptovala prevodný príkaz na osobitne regulovaný cezhraničný prevod a ktorá zapríčinila neuskutočnenie osobitne regulovaného cezhraničného prevodu, je povinná na svoje vlastné náklady vyplatiť sumu vo výške osobitne regulovaného cezhraničného prevodu, zvýšenú o sumu s tým spojených poplatkov a úrokov, a to v prospech vykonávacej inštitúcie príkazcu alebo inej sprostredkujúcej inštitúcie, ktorá ju poverila vykonaním prevodného príkazu. Ak nebol prevodný príkaz vykonaný pre chyby a nepresnosti v pokynoch daných vykonávacou inštitúciou alebo inou sprostredkujúcou inštitúciou, je sprostredkujúca inštitúcia povinná vyvinúť maximálne úsilie, aby suma osobitne regulovaného cezhraničného prevodu bola nájdená a vrátená vykonávacej inštitúcii príkazcu.
(4)Ak osobitne regulovaný cezhraničný prevod nebol uskutočnený z dôvodu jeho nevykonania sprostredkujúcou inštitúciou, ktorú si zvolila vykonávacia inštitúcia príjemcu, nepoužije sa ustanovenie odseku 1 a vykonávacia inštitúcia príjemcu je povinná poskytnúť príjemcovi sumu vo výške osobitne regulovaného cezhraničného prevodu, ak táto suma nepresiahne výšku 12500EUR alebo výšku ekvivalentu tejto sumy v iných menách štátov Európskeho hospodárskeho priestoru podľa kurzu určeného Európskou centrálnou bankou ku dňu účinnosti prevodného príkazu na osobitne regulovaný cezhraničný prevod. Ak je suma osobitne regulovaného cezhraničného prevodu vyššia ako 12500EUR alebo ako ekvivalent tejto sumy v iných menách štátov Európskeho hospodárskeho priestoru podľa kurzu určeného Európskou centrálnou bankou ku dňu účinnosti prevodného príkazu na osobitne regulovaný cezhraničný prevod, je vykonávacia inštitúcia príjemcu povinná poskytnúť príjemcovi sumu vo výške 12500EUR alebo ekvivalentu tejto sumy v iných menách štátov Európskeho hospodárskeho priestoru podľa kurzu určeného Európskou centrálnou bankou ku dňu účinnosti prevodného príkazu na osobitne regulovaný cezhraničný prevod.
(5)Na povinnosti pri neuskutočnení osobitne regulovaného cezhraničného prevodu sa rovnako vzťahujú ustanovenia §18 ods.4 a 5.

§ 20
Vylúčenie zodpovednosti

Za porušenie povinnosti pri vykonávaní cezhraničného prevodu podľa tohto zákona nie je zodpovedná vykonávacia inštitúcia ani sprostredkujúca inštitúcia, ktorá preukáže, že porušenie povinností bolo spôsobené okolnosťami vylučujúcimi zodpovednosť19) alebo postupom podľa osobitného predpisu.24) Pri osobitne regulovanom cezhraničnom prevode sa za okolnosť vylučujúcu zodpovednosť vykonávacej inštitúcie príkazcu nepovažuje nedodržanie lehoty na vykonanie osobitne regulovaného cezhraničného prevodu z takých dôvodov na strane sprostredkujúcej inštitúcie, ktoré nastali nezávisle od vôle vykonávacej inštitúcie príkazcu a ktoré neboli spôsobené okolnosťami vylučujúcimi zodpovednosť sprostredkujúcej inštitúcie19) ani postupom sprostredkujúcej inštitúcie podľa osobitného predpisu.24)

------------------
24)	Napríklad zákon č. 367/2000Z.z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, §39 ods.2 písm.b) a ods.3 písm.d) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 202/1995Z.z., §8 ods.6 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.118/1996Z.z. v znení neskorších predpisov, §55 ods.3 a §104 ods.1 písm.a) zákona č.483/2001Z.z.

TRETIA ČASŤ
vydávANIE a POUŽÍVANIE elektronických
PLATOBNÝCH PROSTRIEDKOV

§ 21
Elektronický platobný prostriedok a elektronické peniaze

(1)Elektronický platobný prostriedok je
a)	platobný prostriedok diaľkového prístupu a 
b)	platobný prostriedok elektronických peňazí.
(2)Vydavateľom elektronického platobného prostriedku (ďalej len „vydavateľ“) môžu byť len
a)	Národná banka Slovenska,
b)	banky a pobočky zahraničných bánk, ktoré majú bankové povolenie25) na vydávanie elektronických platobných prostriedkov, a
c)	iné osoby podľa osobitného zákona,7) ktoré môžu vydávať len platobné prostriedky diaľkového prístupu podľa odseku 4 písm. b), ak sú na to oprávnené podľa osobitného zákona. 7) 
(3)Oprávneným držiteľom elektronického platobného prostriedku (ďalej len „oprávnený držiteľ“) sú fyzické osoby a právnické osoby, ktorým bol vydaný elektronický platobný prostriedok na základe zmluvy o vydaní a používaní elektronického platobného prostriedku uzavretej s vydavateľom.
(4)Platobný prostriedok diaľkového prístupu je prostriedok, ktorý umožňuje oprávnenému držiteľovi prístup k peňažným prostriedkom prostredníctvom elektronických alebo iných technických zariadení, a to
a)	banková platobná karta,26)
b)	platobná aplikácia elektronického bankovníctva,
(5)Platobný prostriedok elektronických peňazí je prostriedok, ktorý uchováva elektronické peniaze na bankovej platobnej karte v čipovej aplikácii alebo na inom elektronickom zariadení, pričom tento prostriedok je prijímaný ako platobný prostriedok aj inými osobami ako jeho vydavateľom. 
(6)Elektronické peniaze predstavujú peňažnú hodnotu v elektronickej forme, ktorá predstavuje peňažný záväzok vydavateľa a je uchovaná na platobnom prostriedku elektronických peňazí.
(7)Elektronické peniaze možno vydať len na základe predchádzajúceho prijatia peňažných prostriedkov najmenej vo výške peňažnej hodnoty  vydaných elektronických peňazí.
(8)Debetnábanková platobná karta umožňuje oprávnenému držiteľovi prístup k peňažným prostriedkom čerpaným do výšky limitu povoleného vydavateľom uvedeným v odseku2 písm.a) alebob), ktorý vydavateľ dohodne s oprávneným držiteľom.
(9)Kreditná banková platobná karta umožňuje oprávnenému držiteľovi prístup k peňažným prostriedkom čerpaným do výšky úverového limitu povoleného vydavateľom uvedeným v odseku2 písm.a) alebob), ktorý vydavateľ dohodne s oprávneným držiteľom.

------------------
25)	§2 ods.2 písm.g), §7 ods.1, §8 ods.1 a §9 ods.2 a3 zákona č. 483/2001Z.z.
26) §3 ods.4 a §5 písm.m) zákona č. 483/2001Z.z.

(10)Oprávnený držiteľ preukazuje svoju totožnosť pri používaní
a)	bankovej platobnej karty osobným identifikačným číslom alebo podpisom oprávneného držiteľa zhodným s podpisom na bankovej platobnej karte, ak sa vydavateľ s oprávneným držiteľom nedohodnú na inej forme preukazovania totožnosti podľa osobitného zákona;27) osobné identifikačné číslo prideľuje vydavateľ,
b)	platobnej aplikácie elektronického bankovníctva osobným identifikačným číslom alebo obdobným kódom, ktorý prideľuje vydavateľ, a zároveň autentifikačným údajom, ktorý vydavateľ dohodne s oprávneným držiteľom, alebo elektronickým podpisom podľa osobitného zákona. 

§ 22
Vzorové obchodné podmienky Národnej banky Slovenska

(1)Národná banka Slovenska môže vydať vzorové obchodné podmienky na vydanie a používanie elektronického platobného prostriedku (ďalej len „vzorové obchodné podmienky“) a ich zmeny. Vzorové obchodné podmienky a ich zmeny sa zverejňujú vo Vestníku Národnej banky Slovenska.
(2)Ak Národná banka Slovenska vydá vzorové obchodné podmienky, vydavateľ je povinný v úvodných ustanoveniach svojich obchodných podmienok výslovne informovať, či jeho obchodné podmienky zodpovedajú vzorovým obchodným podmienkam a aký je obsah prípadných vecných odchýlok.
(3)Povinnosť podľa odseku 2 je vydavateľ povinný splniť do troch mesiacov odo dňa vydania vzorových obchodných podmienok, ako aj do troch mesiacov odo dňa vydania každej zmeny vzorových obchodných podmienok.

§ 23
Obchodné podmienky vydavateľa

(1)Vydavateľ je povinný vydať a sprístupniť najmä vo svojich prevádzkových priestoroch v písomnej forme alebo elektronickej forme v štátnom jazyku obchodné podmienky vydavateľa na vydanie a používanie elektronického platobného prostriedku. Tieto obchodné podmienky obsahujú aspoň
a)	podmienky vydavateľa na vydanie elektronického platobného prostriedku,
b)	postup správneho a bezpečného používania a uchovávania elektronického platobného prostriedku a akéhokoľvek identifikačného čísla alebo kódu alebo údaju prideleného vydavateľom alebo dohodnutého medzi vydavateľom a oprávneným držiteľom,
c)	popis elektronického platobného prostriedku vrátane rozpätia peňažných limitov na používanie elektronického platobného prostriedku,
d)	základné technické informácie týkajúce sa technických zariadení určených na používanie elektronického platobného prostriedku,
e)	lehoty a spôsob vykonávania zúčtovania vrátane použitých výmenných kurzov,
f)	informáciu o cenách za vydanie a používanie elektronického platobného prostriedku,
g)	podmienky spätnej výmeny elektronických peňazí podľa § 30,
h)	postupy a lehoty vybavovania reklamácií a sťažností vrátane informácií o nákladoch spojených s reklamáciami a o postupoch riešenia sporov podľa tohto zákona a osobitných predpisov.17)
(2)Vydavateľ informuje záujemcov o vydanie elektronického platobného prostriedku o svojich obchodných podmienkach na vydanie a používanie elektronického platobného prostriedku, a to v písomnej forme alebo elektronickej forme a v dostatočnom predstihu pred vy-
-----------------
27)	§89 ods.1 a 2 zákona č. 483/2001Z.z.

daním elektronického platobného prostriedku. Vydavateľ je rovnako povinný informovať záujemcov o vydanie elektronického platobného prostriedku o výške všetkých poplatkov za vydanie a používanie elektronického platobného prostriedku, o limite alebo úverovom limite a o výške ročnej percentuálnej úrokovej sadzby a spôsobe výpočtu úrokov.
(3)Obchodné podmienky vydavateľa podľa odseku 1 sú súčasťou zmluvy o vydaní a používaní elektronického platobného prostriedku, ak je v tejto zmluve výslovný odkaz na obchodné podmienky vydavateľa podľa odseku 1 a ak sú tieto obchodné podmienky pripojené k tejto zmluve alebo ak ich oprávnený držiteľ dostal najneskôr pri uzavretí tejto zmluvy.
(4)Vydavateľ v písomnej alebo elektronickej forme doručí oprávnenému držiteľovi informáciu o každej zmene svojich obchodných podmienok podľa odseku 1, a to najmenej 30dní pred nadobudnutím účinnosti príslušnej zmeny.
(5)Vydavateľ je povinný poskytnúť Národnej banke Slovenska v písomnej forme a v elektronickej forme v štátnom jazyku úplné znenie svojich obchodných podmienok podľa odseku 1, a to do 30 dní  po vydaní svojich obchodných podmienok podľa odseku 1 a po každej zmene svojich obchodných podmienok podľa odseku 1.

Zúčtovanie pri použití elektronického platobného prostriedku
§ 24

(1)Zúčtovanie pri použití elektronického platobného prostriedku (ďalej len „zúčtovanie“)  vykoná vydavateľ, ktorý zodpovedá za správnosť a včasnosť zúčtovania.
(2)Vydavateľ je povinný vykonať nápravu chýb a nedostatkov, a to
a)	vrátením peňažných prostriedkov odčerpaných zneužitím platobného prostriedku diaľkového prístupu inou osobou ako oprávneným držiteľom, ako aj nahradením úroku z peňažných prostriedkov za obdobie, kedy s nimi oprávnený držiteľ nemohol nakladať, prípadne ďalšej preukázanej škody,
b)	vrátením peňažných prostriedkov odčerpaných v dôsledku chybného zúčtovania pri použití bankovej platobnej karty, ktoré nebolo zapríčinené vydavateľom, ako aj škody vo výške úroku z peňažných prostriedkov za obdobie, kedy s nimi oprávnený držiteľ nemohol nakladať, prípadne ďalšej preukázanej škody,
c)    opravným zúčtovaním podľa § 5, alebo 
d)	vysporiadaním finančných dôsledkov vyplývajúcich z použitia platobného prostriedku diaľkového prístupu, napríklad úrok z omeškania podľa § 8.
(3)Vydavateľ je povinný poskytnúť oprávnenému držiteľovi zrozumiteľnú správu o zúčtovaní na účel identifikácie vkladov, výberov,  prevodov alebo iných operácií (ďalej len „položka“) uskutočnených prostredníctvom jednotlivých elektronických platobných prostriedkov. Spôsob a periodicitu poskytovania správ o zúčtovaní si zmluvne dohodne vydavateľ s oprávneným držiteľom.
(4)Správa o zúčtovaní okrem náležitostí podľa § 6 ods. 2 obsahuje  
a)	pri debetnej bankovej platobnej karte aspoň
1.	sumy, dátum uskutočnenia, dátum zúčtovania a popis jednotlivých položiek,
2.	sumy poplatkov za jej vydanie a používanie,
b)	pri kreditnej bankovej platobnej karte aspoň
1.	dátum vyhotovenia správy a dátum splatnosti dlžnej sumy,
2.	sumu celkového úverového limitu,
3.	sumy a popis kreditných položiek a debetných položiek,
4.	sumy poplatkov a sumy úrokov,
5.	dlžnú sumu ku dňu vyhotovenia správy,
6.	minimálnu splátku,
7.	percentuálnu výšku úrokov, ak nie je táto výška úrokov dohodnutá a uvedená v zmluve uzavretej medzi vydavateľom a oprávneným držiteľom,
8.	lehotu a spôsob úhrady dlžnej sumy,
c)	pri platobných prostriedkoch elektronických peňazí aspoň
1.	sumy jednotlivých položiek,
2.	zostatkovú hodnotu podľa § 28.

§ 25

(1)Ak došlo k zneužitiu bankovej platobnej karty inou osobou ako oprávneným držiteľom a takéto použitie nebolo zapríčinené konaním alebo opomenutím oprávneného držiteľa, tak 
a)	do okamihu oznámenia straty alebo krádeže bankovej platobnej karty vydavateľovi alebo ním poverenej osobe, oprávnený držiteľ zodpovedá za odčerpanie peňažných prostriedkov takýmto použitím bankovej platobnej karty len do výšky písomne dohodnutej medzi vydavateľom a oprávneným držiteľom a za ďalších nimi písomne dohodnutých podmienok,
b)	po okamihu oznámenia straty alebo krádeže bankovej platobnej karty vydavateľovi alebo ním poverenej osobe, oprávnený držiteľ má právo požadovať od vydavateľa vrátenie peňažných prostriedkov odčerpaných takýmto použitím bankovej platobnej karty. 
(2)Oprávnený držiteľ má právo požadovať od vydavateľa vrátenie odčerpaných peňažných prostriedkov, ak došlo k zneužitiu bankovej platobnej karty inou osobou ako oprávneným držiteľom a ak takéto použitie nebolo zapríčinené konaním alebo opomenutím oprávneného držiteľa, pričom k použitiu došlo
a)	bez  fyzického predloženia bankovej platobnej karty alebo
b)	bez preukázania bankovej platobnej karty, ak jej podstata neumožňuje fyzické predloženie, alebo 
c)	fyzickým predložením, pričom nedošlo k elektronickému overeniu bankovej platobnej karty prostredníctvom telekomunikačných sietí. 
(3)Zodpovednosť oprávneného držiteľa podľa odseku1 písm.a) sa v prípadoch podľa odseku2 neuplatňuje.
(4)Oprávnený držiteľ nemá právo požadovať od vydavateľa vrátenie odčerpaných peňažných prostriedkov podľa odseku1 písm.a) alebo odseku2, ani podľa §24 ods.2 písm.a), ak oprávnený držiteľ hrubo zanedbá plnenie svojich povinností podľa §26 ods.1 alebo ak k odčerpaniu peňažných prostriedkov došlo v dôsledku podvodného konania oprávneného držiteľa. Oprávnený držiteľ nemá právo požadovať od vydavateľa vrátenie odčerpaných peňažných prostriedkov podľa odseku1 písm.b), ak k odčerpaniu peňažných prostriedkov došlo v dôsledku podvodného konania oprávneného držiteľa.

§ 26

(1)Oprávnený držiteľ je povinný
a)	používaťelektronický platobný prostriedok v súlade s obchodnými podmienkami vydavateľa podľa §23 ods.1,
b)	oznámiť bez zbytočného odkladu vydavateľovi alebo osobe poverenej vydavateľom stratu alebo krádež bankovej platobnej karty, alebo zneužitie platobného prostriedku diaľkového prístupu inou osobou ako oprávneným držiteľom,
c)	neuchovávať osobné identifikačné číslo podľa §21 ods.10 písm.a) spolu s bankovou platobnou kartou,
d)	neuchovávať osobné identifikačné číslo alebo obdobný kód ani autentifikačný údaj podľa §21 ods.10 písm.b) spolu s platobnou aplikáciou elektronického bankovníctva.

(2)Vydavateľ je povinný vytvoriť technické podmienky na prijímanie oznámení podľa odseku1 písm.b) a bez zbytočného odkladu zamedziť používaniu platobného prostriedku diaľkového prístupu po podaní oznámenia podľa odseku1 písm.b).

Platobný prostriedok elektronických peňazí
§ 27

Vydavateľ je povinný bezplatne, úplne, správne, pravdivo a včas vypracúvať a predkladať Národnej banke Slovenska výkazy, hlásenia, správy a iné informácie o hodnote ním vydaných elektronických peňazí a o počte ním vydaných platobných prostriedkov elektronických peňazí v obehu a o ďalších súvisiacich údajoch ustanovených podľa §75 ods.2 písm.a).

§ 28

Vydavateľ platobného prostriedku elektronických peňazí poskytne oprávnenému držiteľovi možnosť overenia posledných piatich položiek vykonaných týmto platobným prostriedkom elektronických peňazí, ako aj uloženej zostatkovej hodnoty elektronických peňazí na tomto platobnom prostriedku. Splnenie tejto povinnosti sa zároveň považuje za splnenie povinnosti vydavateľa podľa §24 ods.3 a 4  písm.c).

§ 29

Vydavateľ je zodpovedný za správne vykonanie výmeny peňažnej hodnoty za elektronické peniaze a spätnej výmeny elektronických peňazí, ako aj za bezpečné uchovanie elektronických peňazí. 

§30
Spätná výmena elektronických peňazí

(1)Počas doby platnosti platobného prostriedku elektronických peňazí je vydavateľ povinný vykonať na žiadosť oprávneného držiteľa spätnú výmenu elektronických peňazí za bankovky a mince v hotovosti alebo bezhotovostným prevodom na účet, a to bez účtovania poplatku za túto službu s výnimkou nevyhnutných nákladov na vykonanie spätnej výmeny elektronických peňazí.
(2)Vydavateľ môže určiť minimálnu hodnotu na spätnú výmenu elektronických peňazí podľa odseku 1, ktorá pri jednotlivých výmenách nesmie byť nižšia ako suma 10EUR alebo ako ekvivalent tejto sumy v prepočte na slovenskú menu podľa kurzu Národnej banky Slovenska platného ku dňu spätnej výmeny elektronických peňazí.

ŠTVRTÁ ČASŤ
PLATOBNÉ systémy

PRVÁ HLAVA
Všeobecné ustanovenia

§ 31
Základné ustanovenia

(1)Platobným systémom prevádzkovaným podľa tohto zákona sa rozumie systém, ktorý zabezpečuje prevody, ak
a)	má aspoň 
1.	troch účastníkov okrem účastníkov uvedených v § 32 ods. 3 a 4 alebo
2.	dvoch účastníkov okrem účastníkov uvedených v § 32 ods. 3 a 4, ak zabezpečuje prepojenie platobných systémov uvedených v zozname podľa § 65 ods. 1, systémov vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi podľa osobitného predpisu,22) alebo systémov vysporiadania uvedených v zozname Komisie Európskych spoločenstiev, pričom jedným z týchto účastníkov je platobný systém prevádzkovaný podľa tohto zákona,
b)	je prevádzkovaný na základe písomnej zmluvy uzavretej medzi všetkými účastníkmi platobného systému, alebo na základe písomných zmlúv uzavretých medzi prevádzkovateľom platobného systému a ostatnými účastníkmi platobného systému (ďalej „zmluva o platobnom systéme“), ak sa účastníci platobného systému dohodli, že zmluva o platobnom systéme sa riadi právnym poriadkom Slovenskej republiky,
c)	prevádzkovateľ platobného systému je držiteľom povolenia na prevádzkovanie platobného systému podľa § 61 alebo osoba uvedená v odseku 5, 
d)	vykonáva prevody podľa pravidiel ustanovených týmto zákonom a podľa štandardných postupov dohodnutých medzi účastníkmi platobného systému v súlade s týmto zákonom (ďalej len „pravidlá platobného systému“),
e)	existenciu platobného systému a jeho názov oznámi Národná banka Slovenska Komisii Európskych spoločenstiev.
(2)Platobný systém môže byť prevádzkovaný 
a)	na princípe zúčtovania jednotlivých položiek v reálnom čase alebo inak pri súčasnej kontrole ich krytia,
b)	na princípe zúčtovania rozdielov vypočítaných zo vzájomných pohľadávok a záväzkov účastníkov platobného systému alebo 
c)	na základe kombinácie oboch princípov zúčtovania ustanovených písmenácha) a b).
(3)Platobný systém zúčtovania v reálnom čase je platobný systém prevádzkovaný na princípe zúčtovania jednotlivých položiek pri súčasnej kontrole ich krytia, ktorý zabezpečuje zúčtovanie týchto položiek okamžite a neodvolateľne na účtoch vedených pre účastníkov u zúčtovacieho agenta (ďalej len “zúčtovací účet“) za predpokladu, že účastník, ktorý je príkazcom, má dostatok peňažných prostriedkov na krytie zúčtovávaných položiek na svojom zúčtovacom účte vedenom u zúčtovacieho agenta.
(4)Platobný systém kontroluje formálnu správnosť a úplnosť odovzdávaných dát pri prevodoch peňažných prostriedkov.
(5)Prevádzkovateľom platobného systému bez povolenia na prevádzkovanie platobného systému je 
a)	Národná banka Slovenska alebo 
b)	právnická osoba poverená Národnou bankou Slovenska.
(6)Na platobné systémy uvedené v odseku5 sa vzťahujú všeobecné ustanovenia tohto zákona o platobných systémoch, ak v druhej hlave alebo tretej hlave tejto časti nie je pre platobné systémy uvedené v odseku5 ustanovené inak.
(7)Vykonávacia inštitúcia uvedená v §2 ods.8 písm.b) bode1 a sprostredkujúca inštitúcia uvedená v §2 ods.9 písm.b) bode1 môže byť účastníkom platobného systému prevádzkovaného na základe povolenia udeleného príslušným orgánom v inom členskom štáte Európskej únie alebo ďalšom štáte Európskeho hospodárskeho priestoru, ak sa účastníci tohto platobného systému dohodli, že zmluva o platobnom systéme sa riadi právnym poriadkom takého členského štátu Európskej únie alebo ďalšieho štátu Európskeho hospodárskeho priestoru, v ktorom má sídlo aspoň jeden z účastníkov tohto platobného systému.

§ 32
Účastníci platobného systému

(1)Účastníkom platobného systému môžu byť 
a)    Národná banka Slovenska,
b)	banky a pobočky zahraničných bánk,
c)	centrálne banky iných štátov,
d)	Európska centrálna banka,
e)	iné inštitúcie zriadené podľa osobitného predpisu,28) ak sú v rámci svojej ustanovenej oprávnené vykonávať aj platobný styk alebo organizovať a prevádzkovať systém zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi,
f)	podniky pomocných bankových služieb,29) ktoré vykonávajú platobný styk a spracúvanie a zúčtovanie dát pri prevodoch,
g)	zahraničné osoby, ktorých činnosť zodpovedá činnosti osôb uvedených v písmenách b), e)  af).
(2)Ten istý účastník platobného systému môže v tomto platobnom systéme zabezpečovať funkciu zúčtovacieho agenta alebo klíringového ústavu, prípadne zabezpečovať obidve tieto funkcie alebo iba niektorú časť týchto funkcií.
(3)Zúčtovací agent je osoba, ktorá v platobnom systéme vedie zúčtovacie účty pre účastníkov platobného systému, na ktorých sa zúčtujú príkazy účastníkov platobného systému a ktorá na tento účel môže účastníkom platobného systému poskytovať úver.
(4)Klíringový ústav je osoba, ktorá v platobnom systéme zodpovedá za spracovanie príkazov účastníkov platobného systému a príkazov zúčtovacieho agenta platobného systému a za výpočet výsledkov zo spracovania týchto príkazov.
(5)Vysporiadanie v platobnom systéme, ktorý je prevádzkovaný na princípe zúčtovania jednotlivých položiek pri súčasnej kontrole ich krytia podľa §31 ods.2 písm.a), sa vykonáva priebežne v reálnom čase alebo inak počas prevádzkového času platobného systému v pracovných dňoch tohto platobného systému tak, že príkazy pre platobný systém sa zúčtovávajú podľa poradia a času ich odovzdania platobnému systému, pričom jednotlivé položky sa pri zúčtovávaní zúčtujú okamžite a neodvolateľne, ak účastník, ktorý je príkazcom, má pri zúčtovávaní na svojom zúčtovacom účte dostatok peňažných prostriedkov na krytie týchto položiek.

---------------
28) Napríklad zákon č. 566/2001 Z. z. v znení zákona č. ..../2002Z.z. a zákon č. 80/1997Z.z. o Exportno-importnej banke Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. 
29) §25 ods.7 zákona č.483/2001Z.z.

(6)Vysporiadanie v platobnom systéme, ktorý je prevádzkovaný na princípe zúčtovania rozdielov podľa §31 ods.2 písm.b), sa vykonáva pri jednotlivých uzávierkach platobného systému počas pracovných dní tohto platobného systému tak, že ku každej uzávierke sa spočítajú všetky pohľadávky a záväzky účastníkov platobného systému, ktoré im vyplývajú z príkazov pre platobný systém odovzdaných do príslušnej uzávierky a ktoré sú kryté peňažnými prostriedkami na zúčtovacích účtoch účastníkov platobného systému takto vypočítaný celkový výsledný rozdiel vzájomných pohľadávok a záväzkov medzi jednotlivými účastníkmi platobného systému k príslušnej uzávierke tvorí buď ich jedinú vzájomnú pohľadávku alebo ich jediný vzájomný záväzok k príslušnej uzávierke, a to v závislosti od celkového vypočítaného výsledného rozdielu pre jednotlivých účastníkov platobného systému. Takto vypočítané vzájomné pohľadávky a vzájomné záväzky účastníkov platobného systému k jednotlivým uzávierkam klíringový ústav bez zbytočného odkladu odovzdá zúčtovaciemu agentovi platobného systému, ktorý oznámené pohľadávky a záväzky overí a zaúčtuje na zúčtovacie účty účastníkov platobného systému.
(7)Príkazom pre platobný systém (ďalej len „príkaz“) sa rozumie pokyn účastníka platobného systému v elektronickej forme, aby prostredníctvom tohto platobného systému boli prevedené peňažné prostriedky na účet ich príjemcu a aby boli zúčtované v súlade s pravidlami platobného systému.
(8)Účastníci platobného systému musia v zmluve o platobnom systéme určiť prevádzkovateľa platobného systému; prevádzkovateľom platobného systému môže byť len niektorý z účastníkov platobného systému podľa odseku1, ak má povolenie na prevádzkovanie platobného systému udelené podľa § 61 ods.1 a spĺňa podmienky ustanovené v §61 ods.3 a 4.
(9)Účastníci platobného systému sú povinní poskytnúť prevádzkovateľovi platobného systému svojim štatutárnym orgánom schválený aktuálny zoznam osôb, ktoré za účastníka platobného systému zodpovedajú za úplnosť a správnosť odovzdávaných príkazov, a aktuálny zoznam osôb oprávnených za účastníka platobného systému nakladať so zúčtovacím účtom, ak ho prevádzkovateľ vedie, ako aj podpisové vzory alebo elektronické podpisy30) týchto oprávnených osôb. Prevádzkovateľ platobného systému je povinný poskytnúť účastníkom platobného systému svojim štatutárnym orgánom schválený aktuálny zoznam osôb, ktoré za prevádzkovateľa platobného systému zodpovedajú za spracovanie príkazov prijatých od účastníkov platobného systému, ako aj podpisové vzory alebo elektronické podpisy týchto oprávnených osôb.

§ 33
Dokumentácia a súbory dát k prevodom

(1)Dokumentáciu k prevodom odovzdávaným platobnému systému vedie účastník platobného systému, ktorý prevzal prevodný príkaz.
(2)Odovzdávajúci účastník platobného systému uchováva súbory odovzdaných dát prevodu počas šiestich mesiacov odo dňa ich zúčtovania platobným systémom. Platobný systém uchováva súbory odovzdaných dát prevodu počas šiestich mesiacov odo dňa ich zúčtovania platobným systémom. V prípade chyby v zúčtovaní je odovzdávajúci účastník platobného systému alebo platobný systém povinný v týchto lehotách odovzdané dáta preukázať.
(3)Účastník platobného systému a prevádzkovateľ uchovávajú zúčtované príkazy najmenej desať rokov od ich zúčtovania. V prípade chyby v zúčtovaní je účastník platobného systému alebo prevádzkovateľ  povinný v tejto lehote odovzdané príkazy preukázať.

-------------
30) Zákon z 15.3. 2002 č..../2002Z.z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

§ 34
Spôsob zabezpečenia peňažných prostriedkov na zúčtovanie príkazov

(1)Zúčtovanie príkazov vykonáva zúčtovací agent na zúčtovacích účtoch.
(2)Zúčtovací agent môže určiť povinný minimálny zostatok na zúčtovacom účte.
(3)Účastníci platobného systému sú povinní zabezpečovať na svojich zúčtovacích účtoch dostatok peňažných prostriedkov potrebných na zúčtovanie príkazov.
(4)Zúčtovací agent môže v prípade nedostatku peňažných prostriedkov na zúčtovacom účte poskytnúť účastníkovi úver, splatný počas toho istého bankového pracovného dňa, v ktorom bol poskytnutý takýto úver musí byť zabezpečený cennými papiermi, peňažnými prostriedkami alebo inými majetkovými hodnotami slúžiacimi na zabezpečenie záväzkov (ďalej len „zábezpeka“).
(5)Zúčtovací agent zverejní zoznam cenných papierov akceptovaných ako zábezpeku formou prístupnou pre všetkých účastníkov platobného systému.

§ 35
Neodvolateľnosť príkazu

(1)Od okamihu prijatia príkazu, ktorý určujú pravidlá platobného systému, nesmie účastník platobného systému ani žiadna tretia osoba platne odvolať ani zrušiť príkaz prijatý platobným systémom a ani inak nesmie byť znemožnené vykonanie takéhoto príkazu.
(2)Vyhlásením konkurzu31) na majetok účastníka platobného systému alebo zastavením alebo obmedzením platieb v dôsledku iného opatrenia proti účastníkovi platobného systému (ďalej len „zastavenie platieb“) nie je dotknuté právo použiť peňažné prostriedky z účtu účastníka platobného systému vedeného v tomto platobnom systéme na splnenie jeho záväzkov vyplývajúcich z jeho účasti v platobnom systéme, a to na účel uzavretia zúčtovania v platobnom systéme v deň vyhlásenia konkurzu alebo zastavenia platieb.
(3)Vyhlásením konkurzu na majetok účastníka platobného systému alebo zastavením platieb nie je dotknutá povinnosť platobného systému spracovať a zúčtovať príkazy tohto účastníka platobného systému, ani platnosť a vymáhateľnosť týchto príkazov voči tretím osobám, ak ide o príkazy, ktoré boli v súlade s pravidlami platobného systému prijaté platobným systémom 
a)	pred okamihom vyhlásenia konkurzu alebo zastavenia platieb,
b)	v okamihu vyhlásenia konkurzu alebo v okamihu zastavenia platieb a po tomto okamihu, ak boli príkazy vykonané v deň vyhlásenia konkurzu alebo v deň zastavenia platieb, a to len vtedy, ak prevádzkovateľovi platobného systému nebolo vyhlásenie konkurzu známe a ak účastníci systému vyrovnania, o ktorých príkazy ide, preukážu, že im vyhlásenie konkurzu alebo zastavenie platieb nebolo známe, a to ani z oznámení podľa §65 ods.4 a5. 
(4)Spätné prepočítanie vzájomných pohľadávok a záväzkov účastníkov platobného systému v tomto platobnom systéme sa zakazuje.
(5)Vyhlásením konkurzu na majetok účastníka platobného systému alebo zastavením platieb nie sú dotknuté práva na zábezpeku, ktorú tento účastník platobného systému poskytol inému účastníkovi platobného systému alebo inej osobe v súvislosti so svojou účasťou v tomto platobnom systéme nedotknuté zostávajú aj práva na uplatnenie a výkon nárokov z poskytnutej zábezpeky.

-------------------
31)	Zákon č. 328/1991Zb. o konkurze a vyrovnaní v znení neskorších predpisov.

(6)Peňažné prostriedky na účtoch účastníkov vedených u zúčtovacieho agenta platobného systému, ktoré sú určené na plnenie záväzkov účastníkov platobného systému vyplývajúcich z ich účasti v platobnom systéme, ako aj zábezpeky, ktoré účastník platobného systému poskytol inému účastníkovi platobného systému alebo inej osobe v súvislosti so svojou účasťou v platobnom systéme, nepodliehajú výkonu rozhodnutia podľa osobitných predpisov32) a sú z neho vylúčené.

§ 36
Oznamovacie povinnosti v platobnom systéme

 (1)Prevádzkovateľ platobného systému bez zbytočného odkladu oznámi Národnej banke Slovenska písomne každú zmenu obchodného mena alebo názvu, sídla alebo miesta podnikania ktoréhokoľvek účastníka platobného systému, ako aj zníženie počtu účastníkov platobného systému; tým nie je dotknuté ustanovenie § 31 ods. 1 písm.a).
(2)Prevádzkovateľ platobného systému je povinný predložiť Národnej banke Slovenska žiadosť o udelenie predchádzajúceho súhlasu na zmenu v účastníkoch platobného systému s výnimkou zmien podľa odseku 1.
(3)Prevádzkovateľ platobného systému je povinný predložiť Národnej banke Slovenska žiadosť o udelenie predchádzajúceho súhlasu na zmenu zmluvy o platobnom systéme alebo na zmenu pravidiel platobného systému.
(4)Prevádzkovateľ platobného systému a iní účastníci platobného systému sú povinní bezplatne, úplne, správne, pravdivo a včas vypracúvať a predkladať Národnej banke Slovenska informácie o počte a hodnote spracovaných a zúčtovaných príkazov za určené časové obdobie a výkazy, hlásenia, správy a iné informácie ustanovené podľa §75 ods.2  písm.b).
(5)Účastníci platobného systému sú povinní poskytovať informácie o platobných systémoch prevádzkovaných podľa tohto zákona, ktorých sú účastníkmi, a o pravidlách týchto platobných systémov na písomnú žiadosť osoby, ktorá má právny záujem na poskytnutí takýchto informácií. 
(6)Povinnosti podľa odseku4 a 5 majú aj všetky osoby so sídlom v Slovenskej republike, ktoré sú účastníkmi platobných systémov prevádzkovaných podľa právneho poriadku niektorého z členských štátov Európskej únie alebo ďalších štátov Európskeho hospodárskeho priestoru. Tieto osoby sú ďalej povinné bez zbytočného odkladu oznamovať Národnej banke Slovenska vznik alebo zánik svojej účasti v takomto platobnom systéme a zmenu svojho obchodného mena alebo názvu, sídla alebo miesta podnikania.
(7)Povinnosti podľa odsekov 1 až 3 sa nevzťahujú na platobné systémy uvedené v §31 ods.5 písm.a).

§ 37
Pravidlá platobného systému

Pravidlá platobného systému s výnimkou platobných systémov uvedených v §31 ods.5 tvoria neoddeliteľnú súčasť zmluvy o platobnom systéme. Pravidlá platobného systému určujú
a)	prevádzkovateľa platobného systému,
b)    zúčtovacieho agenta platobného systému a spôsob zabezpečenia neodvolateľnosti príkazov,
c)	účastníkov platobného systému,

-------------------
32)	Napríklad zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995Z.z. v znení neskorších predpisov, Občiansky súdny poriadok, zákon č. 71/1967Zb. o správnom konaní (správny poriadok).

d)    podmienky účasti v platobnom systéme a podmienky vylúčenia z platobného systému,
e)	práva a povinnosti účastníkov a prevádzkovateľa platobného systému,
f)	pravidlá prenosu a odovzdávania príkazov, ich formu a štruktúru,
g)	spôsob prenosu, formu a štruktúru informácií o pohyboch na zúčtovacích účtoch,
h)	spôsob zabezpečenia dát proti zneužitiu,	
i)	spôsob zabezpečenia peňažných prostriedkov na zúčtovanie príkazov odovzdaných platobnému systému,
j)	spôsob vysporiadania vzájomných pohľadávok a záväzkov účastníkov platobného systému,
k)	okamih prijatia príkazu platobným systémom, vymedzenie doby, počas ktorej platobný systém príkazy prijíma,
l)	menu alebo meny, v ktorých je platobný systém prevádzkovaný,
m)	podrobnosti o ďalších povinnostiach ustanovených týmto zákonom pre platobné systémy.

DRUHÁ HLAVA
Pravidlá platobného systému zúčtovania v reálnom čase 
prevádzkovaného Národnou bankou Slovenska

§ 38
Prevádzkovateľ

(1) Národná banka Slovenska prevádzkuje platobný systém zúčtovania v reálnom čase podľa §31 ods.3.
(2)Národná banka Slovenska uzatvorí s každým účastníkom platobného systému podľa odseku1 rovnakú zmluvu o platobnom systéme, ktorá obsahuje
a)	miesto odovzdávania príkazov,
b)	štruktúru príkazov,
c)	podmienky vedenia zúčtovacieho účtu, ak ho vedie,
d)	spôsob prenosu, formu a štruktúru informácií o pohybe na zúčtovacom účte, ak ho vedie,
e)	sadzobník poplatkov,
f)	reklamačný poriadok
g)	okamih prijatia príkazu platobným systémom, vymedzenie doby, počas ktorej platobný systém príkazy prijíma,
h)	podrobnosti o ďalších povinnostiach ustanovených týmto zákonom pre platobné systémy. 

§ 39
Zúčtovací agent

Zúčtovacím agentom v platobnom systéme podľa §38 ods.1 je Národná banka Slovenska; Národná banka Slovenska môže viesť zúčtovacie účty účastníkom tohto platobného systému.
§ 40
Účastníci platobného systému

(1)Účastníkom platobného systému podľa §38 ods.1 sú 
a)	Národná banka Slovenska,
b)	banky a pobočky zahraničných bánk po splnení technických predpokladov na účasť v tomto platobnom systéme.
(2)Účastníkom platobného systému podľa §38 ods.1 môžu byť na základe súhlasu Národnej banky Slovenska aj
a)	centrálne banky iných štátov,
b)	Európska centrálna banka,
c)	iné inštitúcie zriadené podľa osobitného predpisu,28) ak sú v rámci svojej ustanovenej činnosti oprávnené vykonávať aj platobný styk alebo organizovať a prevádzkovať systém zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi, 
d)	zahraničné osoby, ktorých činnosť zodpovedá činnosti osôb uvedených v písmene c) a v odseku 1 písm. b),
e)	podniky pomocných bankových služieb,29) ktoré vykonávajú platobný styk a spracúvanie a zúčtovanie dát pri prevodoch, a zahraničné osoby, ktorých činnosť zodpovedá činnosti takýchto podnikov pomocných bankových služieb.29)
(3)Účastníci platobného systému sa uvádzajú v prevodníku podľa § 4 ods. 8.
(4)Súhlas na vstup a účasť v platobnom systéme pre osoby uvedené v odseku 2 písm. a) až d) udeľuje Národná banka Slovenska na základe písomnej žiadosti o vstup a účasť v platobnom systéme, ktorá obsahuje 
a)	údaje o žiadateľovi, a to jeho obchodné meno alebo názov, sídlo, identifikačné číslo, ako ho má pridelené, výšku základného imania a predmet podnikania alebo činnosti,
b)	výpis o žiadateľovi z obchodného registra alebo z inej úradnej evidencie, v ktorej je žiadateľ zapísaný, nie starší ako jeden mesiac, prípadne úradne osvedčenú kópiu takéhoto výpisu ak žiadateľ nie je zapísaný v žiadnej úradnej evidencii, vyžaduje sa oznámenie žiadateľa, na základe čoho bol zriadený,
c)	pravdivý opis iných rozhodujúcich skutočností a označenie ďalších dôkazov, ktorých sa žiadateľ dovoláva, vrátane pripojenia listinných dôkazov alebo ich úradne osvedčených kópií,
d)	vyhlásenie žiadateľa, že predložená žiadosť a údaje obsiahnuté v žiadosti vrátane jej príloh sú aktuálne, pravdivé a úplné,
e)	miesto a dátum vyhotovenia žiadosti a úradne osvedčený podpis štatutárneho orgánu žiadateľa.
(5)Súhlas na vstup a účasť v platobnom systéme pre osoby uvedené v odseku 2 písm.e) udeľuje Národná banka Slovenska na základe písomnej žiadosti o vstup a účasť v platobnom systéme, ktorá obsahuje
a)	údaje o žiadateľovi, a to jeho obchodné meno alebo názov, sídlo, identifikačné číslo, ako ho má pridelené, výšku základného imania a predmet podnikania alebo činnosti,
b)	výpis žiadateľa z obchodného registra alebo z inej úradnej evidencie, v ktorej je žiadateľ zapísaný, nie starší ako jeden mesiac, prípadne úradne osvedčenú kópiu takéhoto výpisu, 
c)	spôsob vzájomného zúčtovania a nakladania s účtami iných účastníkov platobného systému, ak si to účasť žiadateľa v platobnom systéme vyžaduje, 
d)	súhlas účastníkov platobného systému, s ktorých účtami sa má nakladať podľa písmena c),
e)	ďalšie náležitosti ustanovené v odseku4 písm.c) aže).
(6)Ak žiadateľ spĺňa podmienky uvedené v odsekoch2, 4 a 5 a technické predpoklady na účasť v platobnom systéme, udelí mu Národná banka Slovenska písomný súhlas na vstup a účasť v platobnom systéme. Súhlas sa udeľuje na dobu neurčitú a nie je prevoditeľný na inú osobu ani neprechádza na právneho nástupcu.
(7)Ak Národná banka Slovenska zistí, že účastník platobného systému prestal spĺňať technické predpoklady alebo podmienky na účasť v platobnom systéme, neplní povinnosti účastníka platobného systému, alebo ak dôjde zo strany účastníka platobného systému k iným závažným nedostatkom pri výkone jeho činnosti v platobnom systéme, Národná banka Slovenska môže udelený súhlas zrušiť, ak ide o účastníka podľa odseku 2, alebo môže účastníka z platobného systému vylúčiť, ak ide o účastníka podľa odseku 1 písm. b).

§ 41
Práva a povinnosti účastníkov

(1)Účastníci platobného systému podľa §38 ods.1 sú povinní bez zbytočného odkladu oznámiť Národnej banke Slovenska každú zmenu v údajoch, ktoré jej odovzdali pri uzatvorení zmluvy o platobnom systéme.
(2)Účastníci platobného systému si s Národnou bankou Slovenska odsúhlasujú úplnosť a správnosť spracovania príkazov v rámci jedného dňa informáciou podľa § 38 ods. 2 písm. d).
(3)Účastník platobného systému v informácii podľa § 38 ods. 2 písm. d) kontroluje správnosť a nadväznosť poradových čísiel, zostatku z predchádzajúceho dňa a obratov príslušného dňa.
(4)Chyby zistené pri spracovaní účastníci platobného systému bez zbytočného odkladu oznamujú Národnej banke Slovenska.
 (5)Na základe žiadosti účastníka platobného systému je Národná banka Slovenska povinná poskytnúť informáciu o stave spracovania a zúčtovania príkazov účastníka platobného systému a o stave peňažných prostriedkov na zúčtovacom účte účastníka platobného systému, a to kedykoľvek v priebehu prevádzkového času platobného systému.

§ 42
Spôsob prenosu príkazov a ich forma

(1)Účastníci platobného systému podľa §38 ods.1 odovzdávajú Národnej banke Slovenska príkazy prostredníctvom diaľkového prenosu dát alebo prostredníctvom technických nosičov.
(2)Účastníci platobného systému odovzdávajú Národnej banke Slovenska príkazy vo forme úhrady.
(3)Národná banka Slovenska bez zbytočného odkladu odovzdáva zúčtované príkazy prostredníctvom diaľkového prenosu dát alebo prostredníctvom technických nosičov účastníkom platobného systému, ktorí vedú účty príjemcov, a zároveň potvrdzuje zúčtovanie odovzdaných príkazov účastníkom platobného systému, ktorí vedú účty príkazcov.

§ 43
Spôsob zabezpečenia príkazov proti zneužitiu

(1)Národná banka Slovenska a účastníci platobného systému sú povinní zabezpečiť príkazy odovzdané prostredníctvom diaľkového prenosu dát alebo prostredníctvom technických nosičov pred vyzradením, zneužitím, poškodením, zničením, stratou alebo odcudzením.
(2)Neúplné alebo nesprávne príkazy Národná banka Slovenska ani účastník platobného systému nezúčtujú a vrátia ich bez vykonania.

§ 44
Spôsob zabezpečenia peňažných prostriedkov na zúčtovanie príkazov

(1)Národná banka Slovenska ako zúčtovací agent platobného systému môže určiť povinný minimálny zostatok na zúčtovacom účte.
(2)V prípade nedostatku peňažných prostriedkov na zúčtovacom účte Národná banka Slovenska môže poskytnúť účastníkovi platobného systému úver splatný počas toho istého pracovného dňa, v ktorom bol poskytnutý.
(3)Na poskytnutie úveru podľa odseku 2 sa vyžaduje zábezpeka podľa § 34 ods. 4.
(4)Národná banka Slovenska zverejní v platobnom systéme formou prístupnou pre všetkých účastníkov platobného systému zoznam cenných papierov akceptovaných ako zábezpeku.
(5)Ak účastník platobného systému v čase uzávierky platobného systému nemá dostatok peňažných prostriedkov na svojom zúčtovacom účte, Národná banka Slovenska vráti účastníkovi príkazy bez ich zúčtovania.

§ 45
Spôsob vysporiadania vzájomných pohľadávok a záväzkov účastníkov

(1)Národná banka Slovenska príkazy bez zbytočného odkladu zúčtuje na zúčtovacích účtoch podľa poradia a času v akom boli odovzdané účastníkmi platobného systému, ak má účastník platobného systému dostatok peňažných prostriedkov na svojom zúčtovacom účte.
(2)Účastníci platobného systému sú povinní zabezpečovať na svojich zúčtovacích účtoch v Národnej banke Slovenska dostatok peňažných prostriedkov potrebných na krytie a zúčtovanie príkazov podľa § 44.

§ 46
Lehoty preberania a odovzdávania príkazov

(1)Účastníci platobného systému môžu Národnej banke Slovenska odovzdávať príkazy len v priebehu prevádzkového času platobného systému. Príkazy odovzdané po uzávierke platobného systému Národná banka Slovenska vráti nezúčtované.
(2)Platobný systém nezúčtuje príkazy s iným dátumom ako je deň odovzdania príkazu. 

§47
Mena

Platobný systém podľa §38 ods.1 je prevádzkovaný v slovenskej mene, ak Národná banka Slovenska nerozhodne inak.

TRETIA HLAVA
Pravidlá platobného systému s kombináciu princípov zúčtovania 
prevádzkovaného Národnou bankou Slovenska

§48
Prevádzkovateľ

(1)Národná banka Slovenska prevádzkuje platobný systém s kombináciu princípov zúčtovania podľa §31 ods.2 písm.c).
(2)Národná banka Slovenska uzatvorí s každým účastníkom platobného systému podľa odseku1 rovnakú zmluvu o platobnom systéme, ktorá obsahuje
a)	miesto odovzdávania príkazov,
b)	štruktúru príkazov,
c)	spôsob prenosu, formu a štruktúru informácií o spracovaných príkazoch,
d)	sadzobník poplatkov,
e)	reklamačný poriadok,
f)	okamih prijatia príkazu platobným systémom, vymedzenie času, počas ktorého platobný systém príkazy prijíma, 
g)	podrobnosti o ďalších povinnostiach ustanovených týmto zákonom pre platobné systémy.
(3) Prevádzkovateľom platobného systému podľa odseku1 môže byť aj právnická osoba, ktorú na prevádzkovanie tohto platobného systému vybrala Národná banka Slovenska na základe osobitného predpisu9) a ktorá je poverená prevádzkovať tento platobný systém mandátnou zmluvou uzavretou s Národnou bankou Slovenska. Takto poverená právnická osoba má postavenie prevádzkovateľa a je povinná prevádzkovať tento platobný systém v súlade s týmto zákonom a s mandátnou zmluvou o prevádzkovaní tohto platobného systému.

§ 49
Zúčtovací agent

Zúčtovacím agentom v platobnom systéme podľa §48 ods.1 je Národná banka Slovenska; Národná banka Slovenska môže viesť zúčtovacie účty účastníkom tohto platobného systému.

§ 50
Účastníci platobného systému

(1)Účastníkom platobného systému podľa §48 ods.1 sú 
a)	Národná banka Slovenska,
b)	banky a pobočky zahraničných bánk po splnení technických predpokladov na účasť v tomto platobnom systéme.
(2)Účastníkom platobného systému podľa §48 ods.1 môžu byť na základe súhlasu Národnej banky Slovenska aj
a)	iné inštitúcie zriadené podľa osobitného predpisu,28) ak sú v rámci svojej ustanovenej činnosti oprávnené vykonávať aj platobný styk alebo organizovať a prevádzkovať systém zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi, 
b)	podniky pomocných bankových služieb,29) ktoré vykonávajú platobný styk a spracúvanie a zúčtovanie dát pri prevodoch.
(3)Účastníci platobného systému sa uvádzajú v prevodníku podľa § 4 ods. 8.
(4)Súhlas na vstup a účasť v platobnom systéme pre osoby uvedené v odseku 2 písm. a) udeľuje Národná banka Slovenska na základe písomnej žiadosti o vstup do platobného systému, ktorá obsahuje
a)	údaje o žiadateľovi, a to jeho obchodné meno alebo názov, sídlo, identifikačné číslo, ako ho má pridelené, výšku základného imania a predmet podnikania alebo činnosti,
b)	výpis o žiadateľovi z obchodného registra alebo z inej úradnej evidencie, v ktorej je žiadateľ zapísaný, nie starší ako jeden mesiac, prípadne úradne osvedčenú kópiu takéhoto výpisu ak žiadateľ nie je zapísaný v žiadnej úradnej evidencii, vyžaduje sa oznámenie žiadateľa, na základe čoho bol zriadený,
c)	pravdivý opis iných rozhodujúcich skutočností a označenie ďalších dôkazov, ktorých sa žiadateľ dovoláva, vrátane pripojenia listinných dôkazov alebo ich úradne osvedčených kópií,
d)	vyhlásenie žiadateľa, že predložená žiadosť a údaje obsiahnuté v žiadosti vrátane jej príloh sú aktuálne, pravdivé a úplné,
e)	miesto a dátum vyhotovenia žiadosti a úradne osvedčený podpis štatutárneho orgánu žiadateľa.
(5)Súhlas na vstup a účasť v platobnom systéme pre osoby uvedené v odseku 2 písm.b) udeľuje Národná banka Slovenska na základe písomnej žiadosti o vstup do platobného systému, ktorá obsahuje
a)	údaje o žiadateľovi, a to jeho obchodné meno alebo názov, sídlo, identifikačné číslo, ako ho má pridelené, výšku základného imania a predmet podnikania alebo činnosti,
b)	výpis žiadateľa z obchodného registra alebo z inej úradnej evidencie, v ktorej je žiadateľ zapísaný, nie starší ako jeden mesiac, prípadne úradne osvedčenú kópiu takéhoto výpisu, 
c)	spôsob vzájomného zúčtovania a nakladania s účtami iných účastníkov platobného systému, ak si to účasť žiadateľa v platobnom systéme vyžaduje, 
d)	súhlas účastníkov platobného systému, s ktorých účtami sa má nakladať podľa písmena c),
e)	ďalšie náležitosti ustanovené v odseku4 písm.c) aže).
(6)Ak žiadateľ spĺňa podmienky ustanovené v odsekoch2, 4 a 5 a technické predpoklady na účasť v platobnom systéme, udelí mu Národná banka Slovenska písomný súhlas na vstup a účasť v platobnom systéme. Súhlas sa udeľuje na dobu neurčitú a nie je prevoditeľný na inú osobu, ani neprechádza na právneho nástupcu.
(7)Ak Národná banka Slovenska zistí, že účastník platobného systému prestal spĺňať technické predpoklady alebo podmienky na účasť v platobnom systéme, neplní povinnosti účastníka platobného systému, alebo ak dôjde zo strany účastníka platobného systému k iným závažným nedostatkom pri výkone jeho činnosti v platobnom systéme, Národná banka Slovenska môže udelený súhlas zrušiť, ak ide o účastníka podľa odseku 2, alebo môže účastníka z platobného systému vylúčiť, ak ide o účastníka podľa odseku 1 písm.a).

§ 51
Práva a povinnosti účastníkov

(1)Účastníci platobného systému podľa §48 ods.1 sú povinní bez zbytočného odkladu oznámiť prevádzkovateľovi platobného systému každú zmenu v údajoch, ktoré mu odovzdali pri uzatvorení zmluvy o platobnom systéme.
(2)Príkazy, na základe ktorých sa majú odpísať peňažné prostriedky z účtu príkazcu na pokyn príjemcu, odovzdáva účastník platobného systému, ktorý vedie účet príjemcu, neúčtovným spôsobom. Účastník platobného systému, ktorý vedie účet príkazcu tieto príkazy zúčtuje.
(3)Účastníci platobného systému si s prevádzkovateľom platobného systému odsúhlasujú úplnosť a správnosť spracovania príkazov v rámci jedného dňa informáciou podľa § 48 ods. 2 písm. c).
(4)Účastník platobného systému v informácii podľa § 48 ods. 2 písm. c) kontroluje správnosť a nadväznosť poradových čísiel, zostatku z predchádzajúceho dňa a obratov príslušného dňa.
(5)Chyby zistené pri spracovaní účastníci platobného systému bez zbytočného odkladu oznamujú prevádzkovateľovi platobného systému po ich zistení.
(6)Na základe žiadosti je prevádzkovateľ platobného systému povinný poskytnúť informáciu o stave spracovania príkazov účastníkov platobného systému, a to kedykoľvek v priebehu prevádzkového času platobného systému.

§ 52
Spôsob prenosu príkazov a ich forma

(1)Účastníci platobného systému podľa §48 ods.1 odovzdávajú prevádzkovateľovi platobného systému príkazy prostredníctvom diaľkového prenosu dát alebo prostredníctvom technických nosičov.
(2)Účastníci platobného systému môžu odovzdávať prevádzkovateľovi platobného systému príkazy vo forme
a)	úhrady alebo
b)	inkasa.
(3)Prevádzkovateľ platobného systému odovzdáva spracované príkazy prostredníctvom diaľkového prenosu dát alebo prostredníctvom technických nosičov účastníkom platobného systému, ktorí vedú účty príjemcov.

§ 53
Spôsob zabezpečenia príkazov proti zneužitiu

(1)Prevádzkovateľ platobného systému a účastníci platobného systému sú povinní zabezpečiť príkazy odovzdané prostredníctvom diaľkového prenosu dát alebo prostredníctvom technických nosičov dát pred vyzradením, zneužitím, poškodením, zničením, stratou alebo odcudzením.
(2)Úplnosť príkazov odovzdávaných medzi účastníkmi platobného systému a prevádzkovateľom platobného systému sa zabezpečuje kontrolným súčtom. Neúplné alebo nesprávne príkazy prevádzkovateľ platobného systému ani účastník platobného systému nespracujú a vrátia ich bez vykonania.

§ 54
Spôsob zabezpečenia peňažných prostriedkov na zúčtovanie príkazov

(1)V platobnom systéme podľa § 48 ods. 1 sa spracúvajú príkazy len do výšky ich krytia peňažnými prostriedkami vedenými na zúčtovacích účtoch účastníkov platobného systému v Národnej banke Slovenska.
(2)Účastníci platobného systému sú povinní zabezpečovať na svojich zúčtovacích účtoch v Národnej banke Slovenska dostatok peňažných prostriedkov potrebných na krytie a zúčtovanie príkazov. 
(3)Ak účastník platobného systému v čase uzávierky platobného systému nemá dostatok peňažných prostriedkov na svojom zúčtovacom účte v Národnej banke Slovenska, prevádzkovateľ platobného systému vráti účastníkovi platobného systému bez zúčtovania tie príkazy, na ktoré nie je zabezpečené finančné krytie.

§ 55
Spôsob vysporiadania vzájomných pohľadávok a záväzkov účastníkov

(1)Po uzávierke platobného systému prevádzkovateľ platobného systému vypočíta výsledky spracovania príkazov.
(2)Národná banka Slovenska zúčtuje výsledky spracovania na zúčtovacích účtoch.

§ 56
Lehoty preberania a odovzdávania príkazov

(1)Účastníci platobného systému podľa § 48 ods. 1 môžu prevádzkovateľovi platobného systému odovzdávať príkazy v termíne určenom prevádzkovateľom. 
(2)Príkazy odovzdané po termíne určenom prevádzkovateľom platobného systému sa spracujú ako príkazy odovzdané nasledujúci pracovný deň.

§ 57
Mena

(1)Platobný systém podľa § 48 ods. 1 je prevádzkovaný v slovenskej mene.
(2)Prevádzkovanie platobného systému podľa § 48 ods. 1 v inej mene ako v slovenskej mene je možné len na základe rozhodnutia Národnej banky Slovenska.

§ 58
Osobitné povinnosti prevádzkovateľa povereného podľa § 48 ods. 3
(1)Ak prevádzkovateľom platobného systému podľa §48 ods.1 je právnická osoba poverená podľa § 48 ods. 3, tento prevádzkovateľ je 
a)	oprávnený vykonať akúkoľvek zmenu v zozname účastníkov tohto platobného systému výhradne na základe predchádzajúceho písomného pokynu Národnej banky Slovenska,
b)	povinný v čase uzávierky tohto platobného systému odsúhlasiť zostatky na zúčtovacích účtoch s Národnou bankou Slovenska ako zúčtovacím agentom.
	(2)Ak prevádzkovateľom platobného systému podľa §48 ods.1 je právnická osoba poverená podľa § 48 ods. 3, súčasťou žiadosti o vstup do platobného systému podľa § 50 ods.5 je aj písomné stanovisko tohto prevádzkovateľa k spôsobu vzájomného zúčtovania účastníkov platobného systému. 

PIATA ČASŤ
DOHĽAD NAD PLATOBNÝMI SYSTÉMAMI A PLATOBNÝM STYKOM 

§ 59
Všeobecné ustanovenia o dohľade nad platobnými systémami a platobným stykom

(1)Platobné systémy prevádzkované podľa tohto zákona vrátane prevádzkovateľov platobných systémov a ďalších účastníkov platobných systémov podliehajú dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom vykonávanému Národnou bankou Slovenska (ďalej len „dohľad nad platobnými systémami“); v rozsahu ustanovenom týmto zákonom podlieha dohľadu nad platobnými systémami aj činnosť vykonávacích inštitúcií, sprostredkujúcich inštitúcií, vydavateľov a iných osôb súvisiaca s činnosťou platobných systémov prevádzkovaných podľa tohto zákona alebo s inou činnosťou v oblasti platobného styku upravenou týmto zákonom.
(2)Predmetom dohľadu nad platobnými systémami nie je prejednávanie a rozhodovanie sporov zo zmluvných vzťahov prevádzkovateľov platobných systémov, vykonávacích inštitúcií, sprostredkujúcich inštitúcií alebo vydavateľov a ich klientov, na ktorých prejednávanie a rozhodovanie sú príslušné súdy alebo iné orgány podľa osobitných predpisov.
(3)Za výkon dohľadu nad platobnými systémami zodpovedá Národná banka Slovenska. Osoby, ktoré v mene Národnej banky Slovenska vykonávajú dohľad nad platobnými systémami (ďalej len „osoby poverené výkonom dohľadu nad platobnými systémami“), nezodpovedajú tretím osobám za dôsledky spôsobené výkonom dohľadu nad platobnými systémami; tým nie je dotknutá ich zodpovednosť podľa trestnoprávnych predpisov, ani ich zodpovednosť voči Národnej banke Slovenska podľa pracovnoprávnych predpisov.
(4)Prevádzkovateľ platobného systému a iné osoby podliehajúce dohľadu nad platobnými systémami sú povinné umožniť výkon dohľadu nad platobnými systémami, zdržať sa konania, ktoré by mohlo mariť výkon dohľadu nad platobnými systémami, a poskytnúť v štátnom jazyku všetky informácie, dokumentáciu a súčinnosť ustanovené týmto zákonom alebo požadované na účel výkonu dohľadu Národnou bankou Slovenska alebo osobami poverenými výkonom dohľadu nad platobnými systémami ak je dokumentácia vyhotovená v inom ako štátnom jazyku, osoby podliehajúce dohľadu nad platobnými systémami sú tiež povinné predložiť na svoje náklady vyhotovený úradne overený preklad dokumentácie do štátneho jazyka. Prevádzkovateľ platobného systému a iné osoby podliehajúce dohľadu nad platobnými systémami sú rovnako povinné umožniť účasť osôb poverených výkonom dohľadu nad platobnými systémami na rokovaní svojho valného zhromaždenia, dozornej rady a štatutárneho orgánu alebo na rokovaní vedenia pobočky, ak ide o pobočku zahraničnej osoby.
(5)Centrálny depozitár cenných papierov, člen centrálneho depozitára cenných papierov a Stredisko cenných papierov Slovenskej republiky22) sú povinní z evidencií, ktoré vedú, poskytovať Národnej banke Slovenska ňou požadované informácie na účel výkonu dohľadu nad platobnými systémami.
(6)Na výkon dohľadu nad platobnými systémami podľa tohto zákona vrátane dohľadu nad prevádzkovateľmi platobných systémov a nad inými osobami podliehajúcimi dohľadu nad platobnými systémami sa použijú ustanovenia osobitných predpisov o dohľade vykonávanom Národnou bankou Slovenska,33) ak tento zákon neustanovuje inak. To platí aj pre práva a povinnosti prevádzkovateľov platobných systémov a iných osôb podliehajúcich dohľadu nad platobnými systémami a pre práva a povinnosti Národnej banky Slovenska pri výkone dohľadu nad platobnými systémami a pre práva a povinnosti osôb poverených výkonom dohľadu nad platobnými systémami.
(7)Pri výkone dohľadu nad platobnými systémami podľa tohto zákona spolupracuje Národná banka Slovenska s orgánmi dohľadu nad platobnými systémami v iných štátoch, s orgánmi dohľadu nad finančnými inštitúciami podľa osobitných predpisov, so Slovenskou komorou audítorov a s audítormi. Národná banka Slovenska má právo vymieňať si s týmito orgánmi a osobami informácie potrebné na výkon dohľadu nad platobnými systémami a upozorniť ich na nedostatky, ktoré zistila pri vykonávaní dohľadu nad platobnými systémami.
(8)Ak Národná banka Slovenska pri výkone dohľadu nad platobnými systémami zistí skutočnosti nasvedčujúce tomu, že bol spáchaný trestný čin, bez zbytočného odkladu to oznámi príslušnému orgánu činnému v trestnom konaní.

§ 60
Povinnosť mlčanlivosti o informáciách získaných pri dohľade nad platobnými systémami

(1)Osoby poverené výkonom dohľadu nad platobnými systémami sú povinné zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach zistených pri výkone dohľadu nad platobnými systémami na túto povinnosť mlčanlivosti sa vzťahujú ustanovenia osobitných predpisov,33) ak tento zákon neustanovuje inak. Na základe informácií získaných pri výkone dohľadu nad platobnými systémami môžu osoby poverené výkonom dohľadu nad platobnými systémami poskytovať tretím osobám informácie v súhrnnej podobe, z ktorých nemožno identifikovať, o aký konkrétny platobný systém alebo o akú konkrétnu osobu ide.
(2)Informácie pri výkone dohľadu nad platobnými systémami môžu osoby poverené výkonom dohľadu nad platobnými systémami použiť len na plnenie svojich úloh podľa tohto zákona alebo na plnenie úloh Národnej banky Slovenska podľa osobitných predpisov,33) ako aj v súdnom konaní o žalobe proti rozhodnutiu vydanému Národnou bankou Slovenska pri výkone dohľadu nad platobnými systémami alebo v obdobnom konaní pred medzinárodným orgánom.
(3)Informácie získané pri výkone dohľadu nad platobnými systémami je Národná banka Slovenska oprávnená poskytnúť orgánu dohľadu nad platobnými systémami v inom štáte.

------------------
33)	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992Zb. v znení neskorších predpisov.
	Zákon č. 483/2001Z.z.

(4)Informácie získané pri výkone dohľadu nad platobnými systémami je Národná banka Slovenska oprávnená poskytnúť aj
a)	orgánom Európskej únie alebo členských štátov Európskej únie, ak je to potrebné na plnenie záväzkov z medzinárodnej zmluvy, ktorá bola schválená, ratifikovaná a vyhlásená spôsobom ustanoveným zákonom (ďalej len „medzinárodná zmluva“), ktorou je Slovenská republika viazaná, 
b)	orgánom iných štátov, s ktorými má Slovenská republika dohodu o výmene informácií na základe medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná.
(5)Informácie získané pri výkone dohľadu nad platobnými systémami je Národná banka Slovenska oprávnená poskytnúť iným orgánom a osobám ako sú uvedené v odsekoch3 a 4 za podmienok ustanovených v osobitnom predpise.34)
 (6)Orgánom a osobám uvedeným v odsekoch3 až 5 sa môžu poskytnúť informácie získané pri výkone dohľadu nad platobnými systémami len za predpokladu, že tieto orgány a osoby majú zákonom uloženú povinnosť chrániť informácie a zachovávať povinnosť mlčanlivosti najmenej v rovnakom rozsahu ako ustanovuje tento zákon.
(7)Orgány a osoby uvedené v odsekoch3 až 5, ktorým Národná banka Slovenska poskytla informácie získané pri výkone dohľadu nad platobnými systémami, môžu tieto informácie použiť len na účel alebo na konanie, na ktoré boli tieto informácie poskytnuté; pritom sú povinné o poskytnutých informáciách zachovávať mlčanlivosť. Tieto informácie si osoby a orgány uvedené v odsekoch5 až 7 môžu navzájom poskytnúť výlučne na ten istý účel alebo konanie, na ktoré boli poskytnuté; inak si ich môžu poskytnúť iba s predchádzajúcim písomným súhlasom Národnej banky Slovenska, ktorý možno udeliť len ak sú splnené podmienky ustanovené v odsekoch5 až 7.
(8) Ak je podľa osobitného predpisu35) požadovaná informácia, na ktorú sa podľa odseku1 alebo 7 vzťahuje povinnosť mlčanlivosti, takže z toho dôvodu žiadateľ36)  nemá k požadovanej informácii oprávnený prístup, povinná osoba37) ju nesprístupní s uvedením odkazu na ustanovenie odseku 1 alebo 7.

§ 61
Povolenie na prevádzkovanie platobného systému

(1)O udelení povolenia a o zmene povolenia na prevádzkovanie platobného systému (ďalej len „povolenie“) rozhoduje Národná banka Slovenska. Žiadosť o udelenie alebo o zmenu povolenia predkladá žiadateľ, ktorý chce byť alebo ktorý je prevádzkovateľom platobného systému (ďalej len „prevádzkovateľ platobného systému“), písomne Národnej banke Slovenska.
(2)Žiadosť podľa odseku1 musí obsahovať
a)	údaje o prevádzkovateľovi platobného systému, a to jeho obchodné meno, sídlo, identifikačné číslo, výšku základného imania a predmet podnikania alebo činnosti,
b)	princíp prevádzkovania platobného systému podľa §31 ods.2, 
c)	návrh zmluvy alebo zmluvu o platobnom systéme,
d)	návrh pravidiel alebo pravidlá platobného systému,

----------------
34) § 34a ods. 2 a 3 a § 41 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. v znení   zákona č. 149/2001 Z. z.
35) Zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení      niektorých zákonov (zákon o slobode informácií).
36) § 4 ods. 1 zákona č. 211/2000 Z. z.
37) § 2 zákona č. 211/2000 Z. z.

e)	prevádzkový harmonogram platobného systému,
f)	reklamačný poriadok,
g)	sadzobník poplatkov,
h)	analýzu rizík platobného styku a metodiku ich riadenia,
i)	zabezpečenie ochrany elektronického spracúvania a uschovávania údajov platobného styku pred vyzradením, zneužitím, poškodením, zničením, stratou alebo odcudzením.
j)	výpis z obchodného registra o prevádzkovateľovi platobného systému,
k)	pravdivý opis iných rozhodujúcich skutočností a označenie ďalších dôkazov, ktorých sa žiadateľ dovoláva, vrátane pripojenia listinných dôkazov alebo ich úradne osvedčených kópií,
l)	vyhlásenie žiadateľa, že predložená žiadosť a údaje obsiahnuté v žiadosti vrátane jej príloh sú aktuálne, pravdivé a úplné,
m)	miesto a dátum vyhotovenia žiadosti a úradne osvedčený podpis štatutárneho orgánu žiadateľa.
(3)Na udelenie povolenia podľa odseku1 musia byť splnené tieto podmienky:
a)	prevádzkovateľ platobného systému je akciovou spoločnosťou so sídlom v Slovenskej republike,
b)	prevádzkovateľ platobného systému má splatené základné imanie vo výške najmenej 500000000Sk, ktoré musí byť najmenej v tejto výške tvorené peňažnými vkladmi,
c)	majetok použitý na splatenie základného imania má prehľadný a dôveryhodný pôvod,
d)	účastníkom platobného systému je len osoba, u ktorej je zaručená neodvolateľnosť príkazov podľa § 35,
e)	prevádzkovateľ platobného systému má technické a organizačné predpoklady na výkon činnosti platobného systému vrátane funkčných, riadiacich a kontrolných mechanizmov a systém riadenia rizík zodpovedajúci rozsahu platobného systému,
f)   osoby, ktoré sú navrhnuté za členov štatutárneho orgánu, členov dozornej rady a vedúcich    zamestnancov priamo podriadených štatutárnemu orgánu sú osoby odborne spôsobilé a bezúhonné,
g)	prevádzkovateľ platobného systému má vypracovanú stratégiu a plán činnosti platobného systému, ktoré musia byť podložené reálnymi ekonomickými kalkuláciami,
h)	je zaistená likvidita zúčtovania príkazov prijatých platobným systémom,
i)	platobný systém vrátane zmluvy o platobnom systéme a pravidiel platobného systému spĺňa požiadavky ustanovené týmto zákonom na platobné systémy a na vykonávanie prevodov v rámci platobných systémov.
(4)Podmienky podľa odseku3 je prevádzkovateľ platobného systému povinný dodržiavať počas celej doby platnosti udeleného povolenia. 
(5)Povolenie podľa odseku1 sa udeľuje prevádzkovateľovi platobného systému na dobu neurčitú, nie je prevoditeľné na inú osobu, ani neprechádza na právneho nástupcu.
(6)Prevádzkovateľ platobného systému je povinný podať príslušnému súdu návrh na  zápis povoleného prevádzkovania platobného systému do obchodného registra na základe povolenia podľa odseku1 do desiatich dní odo dňa, keď povolenie podľa odseku1 nadobudlo právoplatnosť do desiatich dní odo dňa právoplatnosti rozhodnutia súdu o vykonaní takéhoto zápisu je prevádzkovateľ platobného systému povinný odovzdať Národnej banke Slovenska aktuálny výpis z obchodného registra.
(7)Odbornou spôsobilosťou sa na účely tohto zákona pri fyzických osobách navrhnutých za členov štatutárneho orgánu alebo za vedúcich zamestnancov priamo podriadených štatutárnemu orgánu rozumie ovládanie štátneho jazyka, ukončené vysokoškolské vzdelanie v študijnom odbore potrebnom na odborný výkon ich funkcie, najmenej päťročná prax v oblasti platobných systémov prevádzkovaných podľa tohto zákona alebo v oblasti bankovníctva alebo inej finančnej oblasti a najmenej trojročné riadiace skúsenosti v oblasti platobných systémov prevádzkovaných podľa tohto zákona alebo bankovníctva alebo päťročné riadiace skúsenosti v inej oblasti; za odbornú spôsobilosť fyzických osôb navrhovaných za členov štatutárneho orgánu alebo za vedúcich zamestnancov priamo podriadených štatutárnemu orgánu môže Národná banka Slovenska uznať aj najmenej desaťročné riadiace skúsenosti v oblasti platobných systémov prevádzkovaných podľa tohto zákona alebo v oblasti bankovníctva a ukončené stredoškolské odborné vzdelanie. Pri osobách navrhnutých za členov dozornej rady sa odbornou spôsobilosťou rozumie ovládanie štátneho jazyka a primeraná znalosť a skúsenosti v oblasti bankovníctva alebo v inej finančnej oblasti.
(8)Za bezúhonnú osobu sa na účely tohto zákona považuje osoba, ktorá nebola právoplatne odsúdená za nedbanlivostný trestný čin spáchaný v súvislosti s výkonom riadiacej funkcie alebo za úmyselný trestný čin; tieto skutočnosti sa preukazujú výpisom z registra trestov38) nie starším ako tri mesiace; ak ide o cudzinca tieto skutočnosti sa preukazujú obdobným potvrdením o bezúhonnosti vydaným príslušným orgánom štátu jeho obvyklého pobytu.

§ 62
Opatrenia na nápravu a pokuty

(1)Ak Národná banka Slovenska zistí v prevádzkovaní platobného systému nedostatky, je oprávnená podľa závažnosti a povahy zisteného nedostatku
a)	uložiť prevádzkovateľovi platobného systému vykonanie nápravy v určenej lehote,
b)	pozastaviť prevádzkovateľovi platobného systému výkon činností vyplývajúcich z povolenia na čas, kým prevádzkovateľ platobného systému nevykoná nápravu,
c)	nariadiť prevádzkovateľovi platobného systému zabezpečenie mimoriadneho auditu platobného systému alebo účastníkov platobného systému, a to na náklady prevádzkovateľa platobného systému,
d)	nariadiť prevádzkovateľovi platobného systému vylúčiť niektorých účastníkov z platobného systému, ak si účastník platobného systému neplní povinnosti účastníka platobného systému podľa tohto zákona alebo pravidiel platobného systému,
e)	uložiť prevádzkovateľovi platobného systému pokutu až do výšky 10000000Sk a pri opakovanom alebo závažnom nedostatku až do výšky 20000000Sk, 
f)	odobrať prevádzkovateľovi platobného systému povolenie.	
(2)Nedostatkom v prevádzkovaní platobného systému podľa odseku1 sa rozumie
a)	porušenie podmienok určených v povolení, prípadne nesplnenie podmienok, za ktorých bolo udelené povolenie,
b)	porušenie tohto zákona alebo iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré sa vzťahujú na prevádzkovanie platobného systému, alebo pravidiel platobného systému,
c)	neplnenie vykonateľných rozhodnutí uložených Národnou bankou Slovenska,
d)	neumožnenie výkonu dohľadu na mieste alebo neposkytnutie inej súčinnosti požadovanej od prevádzkovateľa na účely výkonu dohľadu nad platobnými systémami,
e)	ohrozenie bezpečnosti a stability platobného systému,
f)	riadenie platobného systému osobami, ktoré nemajú dostatočnú odbornú spôsobilosť a nie sú dôveryhodné,
g)	pokles základného imania prevádzkovateľa platobného systému pod výšku ustanovenú v §61 ods.3 písm.b).

----------------
38)	§8 zákona č. 311/1999Z.z. o registri trestov.

(3)Za nedostatky v činnosti vykonávacej inštitúcie alebo sprostredkujúcej inštitúcie alebo účastníka platobného systému spočívajúcich v nedodržiavaní alebo obchádzaní povinností alebo podmienok, ktoré im ukladá tento alebo iný zákon, je Národná banka Slovenska oprávnená podľa závažnosti a povahy zistených nedostatkov uložiť týmto osobám pokutu až do výšky 1000000Sk. Takýmto osobám je Národná banka Slovenska oprávnená uložiť aj vykonanie opatrení na nápravu a opatrení na odstránenie protiprávneho stavu.
(4)Za nedostatky v činnosti vydavateľa spočívajúce v nedodržaní alebo obchádzaní povinností alebo podmienok, ktoré mu ukladá tento alebo iný zákon, je Národná banka Slovenska oprávnená podľa závažnosti a povahy zistených nedostatkov uložiť vydavateľovi pokutu až do výšky 1000000Sk. Takémuto vydavateľovi je Národná banka Slovenska oprávnená uložiť aj vykonanie opatrení na nápravu a opatrení na odstránenie protiprávneho stavu.
(5)Pokutu až do výšky 1000000Sk je Národná banka Slovenska oprávnená uložiť aj osobe, ktorá neoprávnene vydala elektronický platobný prostriedok alebo elektronické peniaze alebo ktorá neoprávnene vykonala alebo vykonáva inú činnosť upravenú týmto zákonom. Takejto osobe je Národná banka Slovenska oprávnená uložiť aj vykonanie opatrení na nápravu a opatrení na odstránenie protiprávneho stavu.
(6)Uložením opatrenia na nápravu, opatrenia na odstránenie protiprávneho stavu alebo pokuty podľa tohto zákona nie je dotknutá zodpovednosť takto postihnutej osoby podľa osobitných predpisov.39)
(7)Opatrenia na nápravu, opatrenia na odstránenie protiprávneho stavu a pokutu podľa tohto zákona možno ukladať súbežne a opakovane. Pokuta je splatná do 15dní odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o uložení pokuty. Uložená pokuta je príjmom štátneho rozpočtu.
(8)Opatrenia na nápravu, opatrenia na odstránenie protiprávneho stavu a pokutu podľa tohto zákona možno uložiť do dvoch rokov od zistenia nedostatkov, najneskôr však do desiatich rokov od ich vzniku.
(9)Národná banka Slovenska je aj mimo konania o uložení opatrenia alebo pokuty podľa tohto zákona oprávnená prerokovať nedostatky v činnosti prevádzkovateľa platobného systému, účastníka platobného systému, vykonávacej inštitúcie, sprostredkujúcej inštitúcie alebo vydavateľa s členmi jeho štatutárneho orgánu, členmi jeho dozornej rady alebo vedúcimi zamestnancami priamo podriadenými jeho štatutárnemu orgánu, ktorí sú povinní poskytnúť Národnej banke Slovenska ňou požadovanú súčinnosť.

§ 63
Odobratie povolenia

(1)Národná banka Slovenska môže prevádzkovateľovi platobného systému odobrať povolenie §61 ods.1, ak 
a)	bolo vydanie povolenia získané na základe nepravdivých údajov,
b)	nezačal prevádzkovateľ platobného systému prevádzkovať platobný systém do šiestich mesiacov odo dňa právoplatnosti povolenia, ak
c)	bolo prevádzkovanie platobného systému prerušené na dlhšie obdobie ako šesť mesiacov, alebo
d)	boli zistené závažné nedostatky v prevádzkovaní platobného systému.
(2)Vo výroku rozhodnutia o odobratí povolenia určí Národná banka Slovenska dátum, ku ktorému sa povolenie odoberá.  

----------------
39)	Napríklad §50 až64 zákona č. 483/2001Z.z.

(3)Rozhodnutie o odobratí povolenia doručí Národná banka Slovenska prevádzkovateľovi platobného systému.
(4) Výrok vykonateľného rozhodnutia o odobratí povolenia zverejní Národná banka Slovenska aspoň v jednom denníku s celoštátnou pôsobnosťou.
(5) Právoplatné rozhodnutie o odobratí povolenia zašle právnická osoba, ktorej bolo odobraté povolenie na uverejnenie do 30dní odo dňa jeho právoplatnosti Obchodnému vestníku.40)
(6) Odobratie povolenia sa zapisuje do obchodného registra. Do 15 dní od právoplatnosti rozhodnutia o odobratí povolenia Národná banka Slovenska zašle rozhodnutie s návrhom na zápis tejto skutočnosti súdu, ktorý vedie obchodný register; pri podaní tohto návrhu sa nepoužije ustanovenie osobitného predpisu.41)

§ 64
Zánik povolenia

(1)Povolenie zaniká dňom,
a)	ku ktorému bolo odobraté,
b)	ku ktorému sa prevádzkovateľ platobného systému zrušuje, z iného dôvodu ako pre odobratie povolenia,
c)	ku ktorému bol na majetok prevádzkovateľa platobného systému vyhlásený konkurz,
d)	od ktorého prevádzkovateľ platobného systému podľa rozhodnutia svojho valného zhromaždenia nebude ďalej vykonávať činnosť, na ktorú je potrebné povolenie,
e)	ku ktorému počet účastníkov platobného systému klesne pod počet ustanovený v § 31 ods. 1 písm. a),
f)	ktorým márne uplynula lehota na podanie návrhu podľa §61 ods.6.
(2)Ustanovenia §63 ods.4 až 6 sa rovnako použijú pri zániku povolenia z iného dôvodu ako pre odobratie povolenia.

§ 65
Oznamovacie povinnosti Národnej banky Slovenska

(1)Národná banka Slovenska vedie zoznamy 
a)	platobných systémov prevádzkovaných podľa tohto zákona vrátane zoznamov prevádzkovateľov týchto platobných systémov a účastníkov týchto platobných systémov, 
b)	platobných systémov prevádzkovaných podľa právneho poriadku ostatných členských štátov Európskej únie alebo ďalších štátov Európskeho hospodárskeho priestoru vrátane zoznamov ich účastníkov, ktorí majú sídlo alebo organizačnú zložku na území Slovenskej republiky, a to na základe oznámení, ktoré dostala od Komisie Európskych spoločenstiev a od orgánov členských štátov Európskej únie a ďalších štátov tvoriacich Európsky hospodársky priestor, ktoré na to boli určené v súlade s právom daného štátu.
(2)Národná banka Slovenska oznamuje informácie obsiahnuté v zoznamoch podľa odseku1 krajským súdom a Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky a tieto informácie uverejňuje, a to aj spôsobom umožňujúcim diaľkový prístup.
(3)Národná banka Slovenska informuje Komisiu Európskych spoločenstiev o platobných systémoch prevádzkovaných podľa tohto zákona, o ich prevádzkovateľoch a o účastníkoch týchto platobných systémov, ako aj o zániku povolenia na prevádzkovanie platobného systému. 

--------------
40) § 7 ods. 2 nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 100/1993 Z. z. o Obchodnom vestníku   v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 50/1998 Z. z.
41)	§ 31 ods. 3 Obchodného zákonníka.

(4)Ak je Národnej banke Slovenska doručené oznámenie o zastavení platieb, o vyhlásení konkurzu na majetok alebo o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku účastníka platobného systému prevádzkovaného podľa tohto zákona od konkurzného súdu alebo iného príslušného orgánu verejnej moci v Slovenskej republike, je povinná túto skutočnosť bez zbytočného odkladu oznámiť
a)	prevádzkovateľovi platobného systému, ktorého účastníka sa zastavenie platieb a konkurz dotýka, 
b)	všetkým ostatným účastníkom tohto platobného systému.
(5)Povinnosť podľa odseku 4 má Národná banka Slovenska aj v prípade doručenia oznámenia o zastavení platieb, o vyhlásení konkurzu na majetok alebo o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku účastníka platobného systému prevádzkovaného podľa tohto zákona od Komisie Európskych spoločenstiev alebo od orgánov ostatných členských štátov Európskej únie alebo ďalších štátov Európskeho hospodárskeho priestoru, ktoré boli na to určené v súlade s právom daného štátu.
 (6)Ak je Národnej banke Slovenska doručené oznámenie o zastavení platieb, o vyhlásení konkurzu na majetok alebo o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku účastníka platobného systému prevádzkovaného podľa právneho poriadku iného členského štátu Európskej únie alebo ďalších štátov Európskeho hospodárskeho priestoru a ak má tento účastník platobného systému sídlo alebo organizačnú zložku na území Slovenskej republiky, Národná banka Slovenska je povinná oznámiť túto skutočnosť bez zbytočného odkladu orgánom ostatných členských štátov Európskej únie a ďalších štátov Európskeho hospodárskeho priestoru, ktoré na to boli určené v súlade s právom daného štátu.

ŠIESTA ČASŤ
Reklamácie a riešenie sporov z platobného styku

§ 66 
Reklamácie

(1)Vykonávacia inštitúcia je povinná prijať reklamáciu správnosti a kvality svojich služieb v ktorejkoľvek svojej organizačnej zložke, v ktorej je prijatie reklamácie možné vzhľadom na druh poskytovaných služieb. Na túto reklamáciu sa vzťahuje osobitný predpis,42) ak tento zákon neustanovuje inak.
(2)Vo vykonávacej inštitúcii musí byť počas celej prevádzkovej doby prítomný zamestnanec poverený preberať reklamácie.
(3)Vykonávacia inštitúcia rozhodne o oprávnenosti reklamácie pri tuzemskom prevode ihneď, v zložitých prípadoch do troch pracovných dní. Do tejto lehoty sa nezapočíta čas potrebný na odborné posúdenie reklamovanej chyby, ktoré nesmie trvať dlhšie ako 30dní. Po márnom uplynutí tejto lehoty má reklamujúci rovnaké práva akoby išlo o chybu, ktorú nemožno odstrániť.43) Pri cezhraničnom prevode rozhodne vykonávacia inštitúcia v lehote uvedenej v informácii vykonávacej inštitúcie podľa §13 ods. 1.
 (4)Vykonávacia inštitúcia je povinná vydať reklamujúcemu písomný doklad o prebratí reklamácie a jej obsahu a o spôsobe vybavenia reklamácie v lehotách podľa odseku 3, a to aj vtedy, ak nevyhovie reklamácii v celom rozsahu už pri podaní reklamácie.

----------------
42) § 499 až 510 Občianskeho zákonníka.
Zákon č. 634/1992Zb. o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov.
43) § 436 Obchodného zákonníka.

(5)Náklady spojené s reklamáciou uhrádza vykonávacia inštitúcia, ak tento zákon neustanovuje inak.
(6)Vykonávacia inštitúcia je povinná
a)	vypracovať a zverejniť reklamačný poriadok vrátane informácií o nákladoch spojených s reklamáciami a
b)	viesť evidenciu o reklamáciách a túto na požiadanie Národnej banky Slovenska predložiť na nahliadnutie.
(7)Ustanovenia odsekov1 až 6 sa primerane vzťahujú aj na vydavateľa, s výnimkou lehôt na vybavenie reklamácií podľa odseku 3 v prípade použitia bankovej platobnej karty v zahraničí. V prípade použitia bankovej platobnej karty v zahraničí vybavenie reklamácie nesmie trvať dlhšie ako šesť mesiacov, pričom pri neoprávnenej reklamácii má vydavateľ po jej vybavení voči reklamujúcemu právo na úhradu takých nevyhnutných skutočných nákladov na vybavenie tejto reklamácie, ktoré vydavateľ uhradil iným vydavateľom, vykonávacím inštitúciám alebo sprostredkujúcim inštitúciám, prostredníctvom ktorých došlo k použitiu bankovej platobnej karty, pričom sa podieľali na vybavení tejto reklamácie vydavateľ je povinný bezodplatne preukázať reklamujúcemu výšku týchto nákladov.

Riešenie sporov z platobného styku 
§ 67

(1)Banky a pobočky zahraničných bánk sú povinné spoločne alebo prostredníctvom svojho záujmového združenia44) zriadiť stály rozhodcovský súd podľa osobitného zákona45) so sídlom v Bratislave; štatútom tohto stáleho rozhodcovského súdu sa môžu zriadiť aj jeho pobočky.
(2)Stály rozhodcovský súd podľa odseku 1 je príslušný rozhodovať spory, ktoré vznikli medzi
a)	vykonávacími inštitúciami a ich klientmi pri vykonávaní prevodov,
b)	vydavateľmi elektronických platobných prostriedkov a oprávnenými držiteľmi elektronických platobných prostriedkov pri vydávaní a používaní elektronických platobných prostriedkov (ďalej len „spory z platobného styku“).
(3)Vykonávacie inštitúcie sú povinné ponúknuť svojim klientom a vydavatelia elektronických platobných prostriedkov oprávneným držiteľom nimi vydaných elektronických platobných prostriedkov neodvolateľný návrh na uzavretie rozhodcovskej zmluvy o tom, že spory z platobného styku, ktoré medzi nimi vzniknú pri vykonávaní obchodov46) uvedených v odseku 2 budú rozhodnuté v rozhodcovskom konaní stálym rozhodcovským súdom podľa odseku 1.
(4)Návrh rozhodcovskej zmluvy podľa odseku 3 sú vykonávacie inštitúcie povinné predložiť svojim klientom a vydavatelia elektronických platobných prostriedkov oprávneným držiteľom nimi vydaných elektronických platobných prostriedkov predtým ako s nimi uzatvoria obchod46) uvedený v odseku2. Klient a oprávnený držiteľ nie je povinný prijať predložený návrh rozhodcovskej zmluvy podľa odseku 3 ak klient alebo oprávnený držiteľ neprijme návrh rozhodcovskej zmluvy podľa odseku 3, prípadné spory z platobného styku s takýmto klientom a oprávneným držiteľom sa riešia postupom podľa osobitných predpisov.17)

----------------
44)	§20f až 20j Občianskeho zákonníka.
45)	Zákon z 3.4. 2002 č. .../2002Z.z. o rozhodcovskom konaní.
46)  § 23 ods. 4 zákona č. 483/2001 Z. z.

§ 68

(1)Výdavky na činnosť stáleho rozhodcovského súdu podľa §67 ods.1 sa uhrádzajú z ročných príspevkov vykonávacích inštitúcií a vydavateľov elektronických platobných prostriedkov, ktoré majú sídlo na území Slovenskej republiky alebo ktoré majú zriadenú pobočku na území Slovenskej republiky.
(2)Výšku ročných príspevkov podľa odseku 1 určuje Národná banka Slovenska na základe návrhu zriaďovateľa stáleho rozhodcovského súdu podľa §67 ods.1. Národná banka Slovenska na základe návrhu zriaďovateľa stáleho rozhodcovského súdu podľa § 67 ods. 1 môže rozhodnúť, že ročný príspevok sa nebude platiť v prípade, ak na prevádzku stáleho rozhodcovského súdu postačujú jeho príjmy z predchádzajúcich rokov.
(3)Ročný príspevok na príslušný rok sa určuje pre všetky subjekty uvedené v odseku1 rovnako v rozpätí od 0,001‰ do 0,01‰ z objemu ich aktív podľa ich účtovnej závierky za predchádzajúci kalendárny rok;47) výška príspevku je však najmenej 200 000 Sk. Objem týchto aktív je každý subjekt uvedený v odseku1 povinný bez zbytočného odkladu po skončení kalendárneho roka najneskôr však do 31. marca písomne oznámiť Národnej banke Slovenska a zriaďovateľovi stáleho rozhodcovského súdu podľa § 67 ods. 1.
(4)Zriaďovateľ stáleho rozhodcovského súdu je povinný predložiť Národnej banke Slovenska návrh na určenie výšky ročného príspevku do 15. apríla kalendárneho roka. Výška ročného príspevku sa určí najneskôr do 30. apríla a príspevok je splatný do 31. mája kalendárneho roka, na ktorý sa príspevok určuje a platí.
(5)Ak ročný príspevok nie je uhradený riadne a včas, z dlžnej sumy príspevku sa platia úroky z omeškania; na výpočet úrokov z omeškania sa použije úroková sadzba na výpočet úrokov podľa § 8 ods. 3. 

§ 69

(1)Podanie návrhu na rozhodnutie sporu z platobného styku na stály rozhodcovský súd podľa §67 ods.1 sa nespoplatňuje.
(2)Štatút a rokovací poriadok stáleho rozhodcovského súdu podľa §67 ods.1 vydá jeho zriaďovateľ po predchádzajúcom súhlase Národnej banky Slovenska.

§ 70

(1)Účastníci rozhodcovského konania o návrhu na rozhodnutie sporu z platobného styku sa môžu dohodnúť na mieste rozhodcovského konania v ústredí alebo v niektorej zriadenej pobočke stáleho rozhodcovského súdu podľa §67 ods.1. Ak sa účastníci takéhoto rozhodcovského konania nedohodnú na mieste rozhodcovského konania v ústredí alebo v niektorej zriadenej pobočke stáleho rozhodcovského súdu podľa §67 ods.1, rozhodcovský súd určí miesto rozhodcovského konania vo svojom ústredí alebo v niektorej svojej zriadenej pobočke na základe návrhu klienta vykonávacej inštitúcie alebo na základe návrhu oprávneného držiteľa elektronického platobného prostriedku, ktorý je účastníkom rozhodcovského konania.
(2)Klient vykonávacej inštitúcie alebo oprávnený držiteľ elektronického platobného prostriedku  má právo na vedenie rozhodcovského konania v jazyku, v ktorom je vyhotovená rozhodcovská zmluva alebo v jazyku, v ktorom obvykle rokoval s vykonávacou inštitúciou alebo vydavateľom elektronických platobných prostriedkov.

--------------
47)	Zákon č. 563/1991Zb. o účtovníctve v znení neskorších predpisov.

§ 71

Zriaďovateľ stáleho rozhodcovského súdu podľa § 67 ods.1 je povinný predložiť Národnej banke Slovenska správu o činnosti a hospodárení tohto súdu za kalendárny rok najneskôr do 31. marca nasledujúceho roka.

SIEDMA ČASŤ
SPOLOČNÉ A PRECHODNĚ USTANOVENIA

§ 72

 (1)Vykonávacie inštitúcie, sprostredkujúce inštitúcie, vydavatelia a účastníci platobného systému prevádzkovaného podľa tohto zákona (ďalej len „povinné osoby“) sú povinní zachovávať mlčanlivosť o všetkých informáciách a dokladoch o záležitostiach, týkajúcich sa klientov, oprávnených držiteľov a obchodov klientov a oprávnených držiteľov, ktoré povinné osoby získali pri výkone svojej činnosti podľa tohto zákona a ktoré nie sú verejne prístupné, najmä informácie o tuzemských prevodoch a cezhraničných prevodoch a o použití peňažných prostriedkov prostredníctvom elektronických platobných prostriedkov. Tieto informácie a doklady, týkajúce sa klientov, oprávnených držiteľov a obchodov klientov a oprávnených držiteľov, musia povinné osoby utajovať, uchovávať a chrániť pred vyzradením, zneužitím, poškodením, zničením, stratou alebo odcudzením. Informácie a doklady o záležitostiach, týkajúcich sa klientov, oprávnených držiteľov a obchodov klientov a oprávnených držiteľov, môžu povinné osoby poskytnúť tretím osobám len s predchádzajúcim písomným súhlasom dotknutého klienta alebo oprávneného držiteľa, prípadne na jeho písomný pokyn, ak tento zákon neustanovuje inak.
(2)Na záležitosti chránené podľa odseku1, na poskytovanie správ povinných osôb o záležitostiach chránených podľa odseku1 a na povinnosť mlčanlivosti zamestnancov, členov orgánov a iných osôb podieľajúcich sa na činnosti povinných osôb sa rovnako vzťahujú ustanovenia o záležitostiach chránených bankovým tajomstvom podľa osobitného predpisu,48) o poskytovaní správ o záležitostiach chránených bankovým tajomstvom podľa osobitného predpisu48) a o povinnosti mlčanlivosti zamestnancov, členov orgánov a iných osôb, podieľajúcich sa na činnosti bánk a pobočiek zahraničných bánk podľa osobitného predpisu.48)

§73

Na konanie o žiadosti o udelenie povolenia, predchádzajúceho súhlasu alebo súhlasu podľa tohto zákona, na konanie o uložení opatrenia alebo pokuty podľa tohto zákona a na konanie o ďalších veciach zverených Národnej banke Slovenska týmto zákonom sa primerane vzťahujú ustanovenia osobitného predpisu49) s tým, že podania sa predkladajú v štátnom jazyku a na konanie v prvom stupni je príslušný útvar Národnej banky Slovenska vykonávajúci dohľad nad platobnými systémami.

§ 74

Peňažné platby v hotovosti, ktorých celkovú sumu nie je možné bezo zvyšku rozčleniť na nominálnu hodnotu platných bankoviek a mincí a ktorých zvyšok je nižší ako nominálna hodnota

--------------------------------
48)	§91 až 93 zákona č. 483/2001Z.z.
49)	§94 až 114 zákona č. 483/2001Z.z.

najnižšej platnej mince, sa zaokrúhľujú celkový zvyšok platby, ktorý je nižší ako polovica  nominálnej  hodnoty  najnižšej  platnej  mince, sa zaokrúhľuje nadol, a celkový zvyšok platby, ktorý sa rovná polovici alebo je vyšší ako polovica  nominálnej hodnoty najnižšej platnej mince, sa zaokrúhľuje nahor, a to na výšku nominálnej hodnoty najnižšej platnej mince, ak osobitný predpis neupravuje zaokrúhľovanie niektorých peňažných platieb v hotovosti inak.

§ 75

(1)Opatrením,50) ktoré vydá Národná banka Slovenska po prerokovaní s Ministerstvom financií Slovenskej republiky a ktoré sa vyhlasuje v Zbierke zákonov Slovenskej republiky (ďalej len „zbierka zákonov“), sa ustanoví spôsob tvorby, štruktúra a zoznam konštantných symbolov používaných v platobnom styku podľa § 4 ods. 4 vrátane metodiky na ich používanie.
(2)Opatrením,50) ktoré vydá Národná banka Slovenska a ktoré sa vyhlasuje v zbierke zákonov, sa ustanoví
a)	štruktúra výkazov, hlásení, správ alebo iných informácií predkladaných podľa §27 vydavateľmi o hodnote nimi vydaných elektronických peňazí a o počte nimi vydaných platobných prostriedkov elektronických peňazí v obehu a o ďalších súvisiacich údajoch, ako aj rozsah, obsah, členenie, termíny, forma, spôsob, postup a miesto predkladania takýchto výkazov, hlásení, správ alebo iných informácií vrátane metodiky na ich vypracúvanie, 
b)	štruktúra výkazov, hlásení, správ alebo iných informácií predkladaných podľa §36 ods.4 prevádzkovateľmi platobných systémov alebo účastníkmi platobných systémov prevádzkovaných, ako aj rozsah, obsah, členenie, termíny, forma, spôsob, postup a miesto predkladania takýchto výkazov, hlásení, správ alebo iných informácií vrátane metodiky na ich vypracúvanie.

§ 76

(1)Na záväzkové právne vzťahy vzniknuté na základe tohto zákona sa vzťahujú všeobecné predpisy o obchodných záväzkových vzťahoch, ak tento zákon neustanovuje inak.
(2)Ustanovenia tohto zákona sa nepoužijú, ak právne vzťahy upravené týmto zákonom upravuje inak medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republiky viazaná.

§ 77

(1)Ustanoveniami tohto zákona sa spravujú aj právne vzťahy upravené týmto zákonom, ktoré vznikli pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona; vznik týchto právnych vzťahov, ako aj nároky z nich vzniknuté pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona sa však posudzujú podľa doterajších predpisov, ak tento zákon neustanovuje inak. 
(2) Ak sa v iných všeobecne záväzných právnych predpisoch používa pojem „diskontná sadzba Národnej banky Slovenska“ alebo „diskontná sadzba Štátnej banky česko-slovenskej“, rozumie sa tým základná úroková sadzba Národnej banky Slovenska, ktorá sa zverejňuje vo Vestníku Národnej banky Slovenska.
(3)Súhlas Národnej banky Slovenska na vstup do platobného systému podľa §48 ods.1 prevádzkovaného vybranou právnickou osobou, ktorý bol daný účastníkom platobného systému

--------------------------------
50)	§1  ods.1  zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993Z.z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.

pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona a ktorý je platný ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto zákona, sa považuje za súhlas udelený podľa §50 ods.6. Prevodník identifikačných kódov pre tuzemský platobný styk, ktorý bol vydané pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona a ktorý je platný ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto zákona, sa považuje za prevodník podľa §4 ods.8.
(4)Banky a pobočky zahraničných bánk -sú povinné zriadiť stály rozhodcovský súd podľa §67 ods.1 najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona. Vykonávacie inštitúcie a vydavatelia elektronických platobných prostriedkov sú povinní splniť povinnosť podľa § 67 ods. 3 najneskôr do troch mesiacov od zriadenia stáleho rozhodcovského súdu podľa § 67 ods. 1.
(5)Vykonávacie inštitúcie, sprostredkujúce inštitúcie, vydavatelia, prevádzkovatelia platobného systému prevádzkovaného pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, účastníci platobného systému prevádzkovaného pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona a iné osoby sú povinné najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona zosúladiť s týmto zákonom svoje právne vzťahy voči tretím osobám vzniknuté pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona; odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona však nikto nemôže pokračovať vo vykonávaní takej činnosti, ktorej vykonávanie by bolo v rozpore s týmto zákonom. 

ôSMA ČASŤ
ZRUŠOVACIE USTANOVENIE

§ 78

Zrušujú sa
1.	§9 písm.b) zákona č. 41/1953Zb. o peňažnej reforme,
2.	vyhláška Národnej banky Slovenska č. 275/1994Z.z. o zásadách platobného styku medzi bankami a v znení vyhlášky č. 351/1999Z.z., 
3.	opatrenie Národnej banky Slovenska z 20.marca 1998 č. 2/1998, ktorým sa ustanovujú podrobnosti o vydávaní a správe platobného prostriedku elektronickej peňaženky (oznámenie č. 121/1998Z.z.),
4.	výnos Štátnej banky československej z 27.decembra 1990 č. 2/1991 o Bankovom informačnom systéme (oznámenie č. 36/1991Zb.).

Čl.II

Zákon č. 513/1991Zb. Obchodný zákonník v znení zákona č. 264/1992Zb., zákona č. 600/1992Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 249/1994Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 106/1995Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1995Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 249/1994Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 58/1996Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 317/1996Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 373/1996Z.z., zákona č. 11/1998Z.z , zákona č. 127/1999Z.z , zákona č. 263/1999Z.z , zákona č. 238/2000Z.z , zákona č. 147/2001Z.z. a zákona č. 500/2001Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

1.V §60 ods.1 sa za slovo „banku“ vkladajú slová „alebo pobočku zahraničnej banky (ďalej len „banka“)“.

2.V §339 odsek2 znie:
„(2)Peňažný záväzok platený prostredníctvom banky alebo prostredníctvom poštového podniku je splnený pripísaním sumy peňažného záväzku na účet veriteľa v jeho banke alebo vyplatením sumy peňažného záväzku veriteľovi v hotovosti, ak osobitný zákon neustanovuje inak alebo ak sa veriteľ a dlžník nedohodnú inak.“.
3.V §709 ods.1 druhá veta znie:
„Banka je povinná prijímať platby na bežný účet, vykonávať platby z bežného účtu a vykonávať zúčtovanie uskutočnených platieb v súlade so zmluvou o bežnom účte a v lehotách a za ďalších zákonom ustanovených podmienok pre prevody peňažných prostriedkov.“.
4.V §711 ods.2 prvej vete sa na konci bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová:„opravu chybného zúčtovania platieb je banka povinná vykonať v lehotách a za ďalších zákonom ustanovených podmienok pre prevody peňažných prostriedkov.“.
5.V §712 ods.1 prvej vete sa vypúšťajú slová „v lehotách určených v zmluve, inak bez zbytočného odkladu“ a na konci vety sa pripájajú slová:  „v lehotách a za ďalších zákonom ustanovených podmienok pre prevody peňažných prostriedkov.“.
6.Za §719 sa vkladá §719a, ktorý znie:
„§719a

Na zmluvu o vkladovom účte a na prijímanie platieb na vkladový účet, vykonávanie platieb z vkladového účtu, na zúčtovávanie vykonaných platieb a na opravu chybného zúčtovania platieb sa primerane vzťahujú ustanovenia tohto zákona o zmluve o bežnom účte, ak v §716 až 719 nie je ustanovené inak.“.

Čl.III

Zákon č. 40/1964Zb. Občiansky zákonník v znení zákona č. 58/1969Zb., zákona č. 131/1982Zb., zákona č. 94/1988Zb., zákona č. 188/1988Zb., zákona č. 87/1990Zb., zákona č. 105/1990Zb., zákona č. 116/1990Zb., zákona č. 87/1991Zb., zákona č. 509/1991Zb., zákona č. 264/1992Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 249/1994Z.z., zákona č. 153/1997Z.z , zákona č. 211/1997Z.z , zákona č. 252/1999Z.z , zákona č. 218/2000Z.z., zákona č. 261/2001Z.z., zákona č. 281/2001Z.z. a zákona č. 34/2002Z.z. sa mení takto:

1.V §540 sa slová „Peňažný ústav“ nahrádzajú slovami „Banka a pobočka zahraničnej banky (ďalej len „peňažný ústav“)“.
2.V §557 sa slová „v bankách a sporiteľniach (ďalej len „peňažný ústav“)“ nahrádzajú slovami „v peňažných ústavoch“.
3.V §567 odsek2 znie:
„(2)Peňažný dlh plnený prostredníctvom peňažného ústavu alebo prostredníctvom poštového podniku je splnený pripísaním sumy dlhu na účet veriteľa v jeho peňažnom ústave alebo vyplatením sumy dlhu veriteľovi v hotovosti, ak osobitný zákon neustanovuje inak alebo ak sa veriteľ a dlžník písomne nedohodnú inak.“.

Čl.IV

             Zákon č. 566/2001Z.z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) sa mení a dopĺňa takto:

1.V §6 ods.3 písm.d) sa za slovom „upisovaním“ nahrádza spojka „a“ čiarkou a za slovo „umiestňovaním“ sa vkladá čiarka a slová „vyplácaním výnosov a splácaním“.
2.V §54 ods.3 sa na konci pripájajú slová: „a na činnosť rozpočtovej organizácie zriadenej ministerstvom, poverenej vykonávaním niektorých činností súvisiacich so správou štátneho dlhu a likvidity podľa osobitného predpisu.49a)“.
Poznámka pod čiarou k odkazu49a znie:
„49a)	Zákon č. ..../2002Z.z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách.“.
3.V §59 ods.5 sa na koniec pripája nová veta, ktorá znie: „Povinnosť podať súdu návrh na takýto zápis do obchodného registra neplatí v prípade, ak povolenie na poskytovanie investičných služieb alebo jeho zmena je len predpokladom na udelenie alebo zmenu povolenia podľa osobitného zákona.15)“.
4.V §70 ods.4 písm.g) sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo zahraničný obchodník s cennými papiermi“.
5.V §87 ods.2 sa slová „§167“ nahrádzajú slovami  „§169“.
6.V §99 ods.3 písm.h) sa čiarka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa slová: dopĺňa odsekmi15 a16, ktoré znejú: „zabezpečením zúčtovania a vyrovnania takýchto obchodov sa rozumie organizovanie a prevádzkovanie systému zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi (ďalej len „systém vyrovnania“) pre aspoň troch účastníkov systému vyrovnania,“.
7.§99 sa dopĺňa odsekmi15 a16, ktoré znejú:
„(15)Účastníkmi systému vyrovnania podľa odseku3 písm.h) je centrálny depozitár, členovia a ďalšie právnické osoby určené prevádzkovým poriadkom.
(16)Úrad poskytuje krajským súdom a Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky zoznam centrálnych depozitárov a ďalších účastníkov systémov vyrovnania. Úrad informuje komisiu o centrálnych depozitároch a ďalších účastníkoch systémov vyrovnania v rozsahu ustanovenom právne záväznými aktmi Európskych spoločenstiev a Európskej únie upravujúcimi platobné systémy a systémy vyrovnania obchodov s cennými papiermi.“. 
8.V §102 ods.4 sa slová „ písm.a) až f)“ nahrádzajú slovami „písm.b) ažf)“.
9.V §103 ods.2 písm.n) sa na konci pripájajú tieto slová: „vrátane určenia okamihu začiatku vyrovnania ako okamihu, od ktorého príkaz na registráciu prevodu prijatý systémom vyrovnania nesmie byť účastníkom systému vyrovnania ani žiadnou treťou osobou odvolaný ani zrušený a ani inak nesmie byť znemožnené vykonanie takéhoto príkazu,“.
10.Za §107 sa vkladá §107a, ktorý znie: 
„§107a
Neodvolateľnosť príkazu na registráciu prevodu 

(1)Od okamihu prijatia príkazu na registráciu prevodu nesmie účastník systému vyrovnania ani žiadna tretia osoba platne odvolať ani zrušiť príkaz na registráciu prevodu prijatý systémom vyrovnania a ani inak nesmie byť znemožnené vykonanie takéhoto príkazu.
(2)Vyhlásením konkurzu na majetok účastníka systému vyrovnania nie je dotknuté právo použiť peňažné prostriedky a cenné papiere z účtu účastníka systému vyrovnania vedeného v tomto systéme vyrovnania na splnenie záväzkov účastníka systému vyrovnania vyplývajúcich z jeho účasti v systéme vyrovnania v deň vyhlásenia konkurzu.
(3)Vyhlásením konkurzu na majetok účastníka systému vyrovnania nie je dotknutá povinnosť systému vyrovnania spracovať a zúčtovať príkazy tohto účastníka na registráciu prevodu, ani platnosť a vymáhateľnosť týchto príkazov na registráciu prevodu voči tretím osobám, ak ide o príkazy na registráciu prevodu, ktoré boli v súlade s prevádzkovým poriadkom prijaté systémom vyrovnania 
a)	pred okamihom vyhlásenia konkurzu,
b)	v okamihu vyhlásenia konkurzu a po tomto okamihu, ak príkazy na registráciu prevodu boli podané v deň vyhlásenia konkurzu, a to len vtedy, ak centrálnemu depozitárovi nebolo vyhlásenie konkurzu známe a účastníci systému vyrovnania o ktorých príkazy ide, preukážu, že im vyhlásenie konkurzu nebolo známe, a to ani z oznámení podľa odsekov7 a8.
(4)Spätné prepočítanie vzájomných pohľadávok a záväzkov účastníkov systému vyrovnania v tomto systéme vyrovnania sa zakazuje.
(5)Vyhlásením konkurzu na majetok účastníka systému vyrovnania nie sú dotknuté práva na zábezpeku, ktorú tento účastník systému vyrovnania poskytol inému účastníkovi  systému vyrovnania alebo inej osobe v súvislosti so svojou účasťou v tomto systéme vyrovnania nedotknuté zostávajú aj práva na uplatnenie a výkon nárokov z poskytnutej zábezpeky.
(6)Zábezpeky, ktoré účastník systému vyrovnania poskytol inému účastníkovi systému vyrovnania alebo inej osobe v súvislosti so svojou účasťou v systéme vyrovnania, nepodliehajú výkonu rozhodnutia podľa osobitných predpisov a sú z neho vylúčené. Tým nie je dotknuté ustanovenie §159 ods.2. 
(7)Ak je centrálnemu depozitárovi doručené oznámenie súdu o vyhlásení konkurzu na majetok alebo o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku účastníka systému vyrovnania, ktorý je prevádzkovaný podľa tohto zákona, centrálny depozitár je povinný túto skutočnosť bez zbytočného odkladu oznámiť všetkým ostatným účastníkom tohto systému vyrovnania.
(8)Povinnosť podľa odseku7 má centrálny depozitár aj v prípade doručenia oznámenia o vyhlásení konkurzu na majetok alebo o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku účastníka systému vyrovnania, ktorý je prevádzkovaný podľa tohto zákona, od orgánov členského štátu, ktoré na to boli určené v súlade s právom daného štátu.
(9)Ak je centrálnemu depozitárovi doručené správu o vyhlásení konkurzu na majetok alebo o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku účastníka systému vyrovnania, ktorý je prevádzkovaný podľa právneho poriadku iného členského štátu, a ak tento účastník systému vyrovnania má sídlo alebo organizačnú zložku na území Slovenskej republiky, centrálny depozitár je povinný túto skutočnosť bez zbytočného odkladu oznámiť orgánom jednotlivých členských štátov, ktoré na to boli určené v súlade s právom daného štátu.“.

11.V §128 ods.1 písm.a) bod5 sa vypúšťa bodkočiarka a slová „ak ide o emitenta, ktorý vykonáva verejnú ponuku akcií, aj ich podiel na základnom imaní emitenta“.
12.V §133 ods.1 sa za slovom „predstavenstva“ vypúšťajú slová „burzy cenných papierov“ a na konci sa vkladajú slová „a zamestnancom burzy cenných papierov“.
13.V §144 ods.4 písm.a) sa za slovo „emitentovi“ vkladá čiarka a slová „vyhlasovateľovi verejnej ponuky cenných papierov a vyhlasovateľovi verejnej ponuky majetkových hodnôt“.
14.V §163 ods.6 sa na koniec pripája nová veta, ktorá znie: „Činnosť strediska podľa doterajších predpisov podlieha dohľadu úradu.“.
15.V §166 ods.1 sa na konci pripájajú slová „a v súlade s doterajšími predpismi.“ a nová veta, ktorá znie: „Činnosť obchodníka s cennými papiermi podľa doterajších predpisov podlieha dohľadu úradu.“.
16.V §167 ods.1 sa na konci pripájajú slová „a v súlade s doterajšími predpismi.“ a nová veta, ktorá znie: „Činnosť zahraničného obchodníka s cennými papiermi podľa doterajších predpisov podlieha dohľadu úradu.“.

Čl.V

Zákon č. 328/1991Zb. o konkurze a vyrovnaní v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.122/1993Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.159/1994Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.374/1994Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.190/1995Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.58/1996Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.118/1996Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.292/1996Z.z., zákona č.12/1998Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č.92/1998Z.z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č.197/1999Z.z., zákona č.281/1999Z.z., zákona č.238/2000Z.z., zákona č.397/2001Z.z. a zákona č. 566/2001Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

1.V §13 odseku5 sa slová „dňom“ nahrádzajú slovom „okamihom“.

2.§13 sa dopĺňa  odsekmi7 a 8, ktoré znejú:
„(7)Ak je dlžník prevádzkovateľom alebo účastníkom platobného systému podľa osobitného zákona,1d) uvedeného v zozname Národnej banky Slovenska podľa osobitného zákona1e) (ďalej len „platobný systém“), súd zároveň s vyvesením uznesenia podľa odseku5 oznámi Národnej banke Slovenska vyhlásenie konkurzu a presný čas vyhlásenia konkurzu súd tiež takéto uznesenie o vyhlásení konkurzu bez zbytočného odkladu zašle Národnej banke Slovenska. Ak je dlžník bankou, súd uznesenie o vyhlásení konkurzu bez zbytočného odkladu zašle aj Fondu ochrany vkladov na účel plnenia jeho úloh pri zabezpečovaní ochrany vkladov podľa osobitného zákona.1f)
(8)Ak je dlžník účastníkom systému vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi podľa osobitného zákona1g) (ďalej len „systém vyrovnania“), súd zároveň s vyvesením uznesenia podľa odseku5 oznámi centrálnemu depozitárovi cenných papierov vyhlásenie konkurzu a presný čas vyhlásenia konkurzu súd tiež takéto uznesenie o vyhlásení konkurzu bez zbytočného odkladu zašle centrálnemu depozitárovi cenných papierov. Ak je dlžník obchodníkom s cennými papiermi, súd uznesenie o vyhlásení konkurzu bez zbytočného odkladu zašle aj Garančnému fondu investícii na účel plnenia jeho úloh pri zabezpečovaní ochrany klientskeho majetku podľa osobitného zákona.1h)“.
Poznámky pod čiarou k odkazom2c až 2g znejú:
"1d)	§31 až 58 zákona č. .../2002Z.z. o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
  1e)	§65 ods.1 zákona č. .../2002Z.z. o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov.
  1f)	§3 ods.5 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 118/1996Z.z. o ochrane vkladov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
  1g)	§99 ods.1 a ods.3 písm.h) a §99 ods.15 zákona č. 566/2001Z.z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení zákona č...../2002Z.z.
  1h)	§82 ods.1 písm.b) zákona č. 566/2001Z.z.“. 

3.V §14 ods.1 písm.g) sa za slová „jej pohľadávky“ vkladajú slová „a záväzky“.
4.V §14 sa za odsek5 vkladajú nové odseky6 a 7, ktoré znejú:
„(6)Vyhlásením konkurzu na majetok prevádzkovateľa alebo účastníka platobného systému alebo na účastníka systému vyrovnania nie sú pri splnení podmienok ustanovených osobitným zákonom3aa) dotknuté
a)	práva použiť peňažné prostriedky z účtu účastníka platobného systému vedeného v tomto platobnom systéme na splnenie záväzkov účastníka platobného systému, ktoré vyplývajú z jeho účasti v platobnom systéme,
b)	práva použiť cenné papiere z účtu účastníka systému vyrovnania vedeného v centrálnom depozitári cenných papierov na splnenie záväzkov účastníka systému vyrovnania, ktoré vyplývajú z jeho účasti v systéme vyrovnania,
c)	povinnosti platobného systému alebo centrálneho depozitára cenných papierov spracovať a zúčtovať platobné príkazy účastníka platobného systému alebo systému vyrovnania, ani platnosť a vymáhateľnosť jeho príkazov voči tretím osobám,
d)	práva na zábezpeku, ktorú účastník platobného systému alebo účastník systému vyrovnania poskytol v súvislosti s jeho účasťou v tomto platobnom systéme alebo systéme vyrovnania nedotknuté zostávajú aj práva na uplatnenie a výkon nárokov z takejto zábezpeky, a to kedykoľvek v priebehu konkurzu za predpokladu, že budú splnené podmienky dohodnuté na uplatnenie a výkon nárokov z poskytnutej zábezpeky.
(7)Vyhlásením konkurzu nie sú dotknuté práva na zábezpeku, ktorá je poskytnutá na zabezpečenie práv Európskej centrálnej banky a práv centrálnej banky niektorého z členských štátov Európskych spoločenstiev a Európskej únie, alebo práv centrálnej banky niektorého z ďalších štátov Európskeho hospodárskeho priestoru nedotknuté zostávajú aj práva na uplatnenie a výkon nárokov z takejto zábezpeky, a to kedykoľvek v priebehu konkurzu za predpokladu, že budú splnené podmienky dohodnuté na uplatnenie a výkon nárokov z poskytnutej zábezpeky.“.
Doterajšie odseky6 a 7 sa označujú ako odseky8 a 9.
Poznámka pod čiarou k odkazu3aa znie:
„3aa)	§35 zákona č. .../2002Z.z. o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
§ 107a zákona č. 566/2001Z.z. v znení zákona č...../2002Z.z.“.

Čl.VI

Zákon č. 97/1963Zb. o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom v znení zákona č. 158/1969Zb., zákona č. 234/1992Zb., zákona č. 264/1992Zb. a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 48/1996Z.z. sa dopĺňa takto:

Za §11 sa vkladá §11a, ktorý znie:
„§11a

(1)Právnym poriadkom, ktorým sa spravuje zmluva o platobnom systéme uvedenom v zozname Národnej banky Slovenska podľa osobitného zákona,1) sa spravujú aj všetky práva a povinnosti, ktoré vznikli prevádzkovateľovi alebo účastníkovi takéhoto platobného systému v súvislosti s jeho účasťou v platobnom systéme, vrátane práv iných osôb na zábezpeky, ktoré im poskytol účastník platobného systému v súvislosti so svojou účasťou v platobnom systéme to platí aj v prípade, ak na majetok prevádzkovateľa alebo účastníka platobného systému bol vyhlásený konkurz alebo ak prevádzkovateľovi alebo účastníkovi platobného systému boli zastavené alebo obmedzené platby v dôsledku iného opatrenia. Voľba iného právneho poriadku je vylúčená.
(2)Právne vzťahy zo zábezpeky poskytnutej vo forme cenných papierov alebo investičných nástrojov vrátane zábezpeky poskytnutej vo forme práv spojených s cennými papiermi, ktorá je
a)	poskytnutá na zabezpečenie práv
1.	účastníka platobného systému uvedeného v zozname Národnej banky Slovenska podľa osobitného zákona,1) a to v súvislosti s účasťou tohto účastníka v platobnom systéme, alebo
2.	Národnej banky Slovenska, a odo dňa, ktorým nadobudne platnosť zmluva o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám a Európskej únii, aj zo zábezpeky, ktorá je poskytnutá na zabezpečenie práv Európskej centrálnej banky, práv centrálnej banky niektorého z členských štátov Európskych spoločenstiev a Európskej únie alebo práv centrálnej banky niektorého z ďalších štátov Európskeho hospodárskeho priestoru, a ktorá je
b)	zaevidovaná v prospech osoby uvedenej v písmenea) alebo v prospech tretej osoby konajúcej na účet osoby uvedenej v písmenea), pričom táto zábezpeka je riadne zaevidovaná
1.	v príslušnom registri2)  alebo v inej obdobnej evidencii2) v Slovenskej republike alebo
2.	odo dňa, ktorým nadobudne platnosť zmluva o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám a Európskej únii, v príslušnom registri alebo v inej obdobnej evidencii v niektorom z členských štátov Európskych spoločenstiev a Európskej únie, prípadne v niektorom z ďalších štátov Európskeho hospodárskeho priestoru, 
sa spravujú právnym poriadkom toho štátu, v ktorom je táto zábezpeka zaevidovaná. Voľba iného právneho poriadku je vylúčená.“.
Poznámky pod čiarou k odkazu1 a 2 znejú:
„1)	§65 ods.1 zákona č. .../2002Z.z. o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.
„1)	Napríklad §10 ods.1 písm.b) a ods.3, §45 až53, §99 ods.3 a §163 ods.6 a8 zákona č. 566/2001Z.z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení zákona č...../2002Z.z., §31 ods.6 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.566/1992Zb. o Národnej banke Slovenska v znení zákona č.149/2001Z.z.“.

Čl.VII
Účinnosť

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2003 s výnimkou ustanovení čl.IV bodov1 až5, bodu8 a bodov11 až16, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. júla 2002, a s výnimkou ustanovení čl.I §12 ods.2, §13 ods.3, §15 ods.2, §16 ods.1 prvej vety, ods.2 druhej vety a ods.3 druhej vety, §17 ods.2 druhej vety, §19, §20 druhej vety, §25 ods.2 a3, §36 ods.6 a §65 ods.1 písm.b) a ods.3 a 6, ustanovení čl.IV bodu7 §99 ods.16 druhej vety a bodu10 §107a ods.8 a ustanovení čl.V bodu4 §14 ods.6, ktoré nadobúdajú účinnosť dňom nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám a Európskej únii.

Dôvodová správa

Všeobecne

Návrh zákona o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov v súlade s procesom aproximácie a harmonizácie právneho poriadku Slovenskej republiky (ďalej len “SR“) s právnym poriadkom Európskeho spoločenstva/Európskej únie implementuje právne normy Európskeho spoločenstva/Európskej únie upravujúce peňažný platobný styk, pričom ustanovuje nad rámec relevantných právnych noriem Európskeho spoločenstva/Európskej únie aj ďalšie skutočnosti súvisiace s peňažným platobným stykom. 
Doterajšia právna úprava neobsahovala komplexnú úpravu platobného styku tak, ako je obsiahnutá v tomto zákone a hlavne absentoval inštitút ochrany klienta ako spotrebiteľa vo vzťahu k bankám, ako aj ochrana platobného systému pred rizikami spojenými s nesolventnosťou niektorého účastníka tohto systému. V súčasnosti je problematika platobného styku a osôb zúčastňujúcich sa na jeho vykonávaní rôznou mierou upravená vo viacerých všeobecne záväzných právnych predpisoch. Predložený návrh zákona nadväzuje na tieto ustanovenia, prípadne v záujme ich zosúladenia navrhuje aj novely týchto zákonov v osobitných článkoch. Ide napríklad o zákon o Národnej banke Slovenska (zákon NR SR č.566/1992Zb. v znení zákona č. 149/2001Z.z.), kde sú v §31 ustanovené kompetencie Národnej banky Slovenska (ďalej len „NBS“) v oblasti platobného styku a v oblasti jednotlivých platobných prostriedkov využívaných v medzibankovom platobnom styku. V zákone o bankách (zákone č. 483/2001Z.z.) sú okrem iného ustanovené niektoré vzťahy súvisiace s podnikaním a zánikom bánk. Obchodný zákonník (zákon č. 513/1991Zb.) ustanovuje niektoré skutočnosti súvisiace s vedením bankových účtov, opravnom účtovaní a o záväzkových vzťahoch. Devízový zákon (zákon č. 202/1995Z.z. v znení neskorších predpisov) neupravuje zahraničný platobný styk, ale obsahuje napríklad ustanovenie o tom, že platby do zahraničia a zo zahraničia sa môžu vykonávať bezhotovostne len prostredníctvom devízových miest. Vo vyhláške NBS č. 275/1994Z.z. o zásadách platobného styku medzi bankami sa upravuje medzibankový platobný styk, pričom hlavné zásady sú prevzaté do navrhovaného zákona o platobnom styku. Vzorové všeobecné obchodné podmienky, ktorými upravujú zásady vedenia účtov v bankách a zásady vykonávania platobného styku a zúčtovania na týchto účtoch zo 7.12. 1993 v znení dodatku č.1 (ďalej len „Všeobecné obchodné podmienky“), obsahujú podrobnejšie skutočnosti súvisiace s vykonávaním tuzemského platobného styku na úrovni medzi bankou a klientom, nie sú však všeobecne záväzným právnym predpisom, ale ide iba o súhrn obchodných zvyklostí všeobecne uplatňovaných a zachovávaných v odvetví bankovníctva v zmysle §264 Obchodného zákonníka. Niektoré skutočnosti obsiahnuté vo vzorových Všeobecných obchodných podmienkach boli prevzaté do navrhovaných ustanovení o prevodoch peňažných prostriedkov, teda do druhej časti navrhovaného zákona o platobnom styku.
Predložený návrh zákona o platobnom styku upravuje problematiku platobného styku v celej komplexnosti tak, ako táto problematika v právnom poriadku SR nie je doteraz upravená. V jednotlivých častiach sú upravené prevody peňažných prostriedkov (tak tuzemské prevody, ako aj cezhraničné prevody), vydávanie a používanie elektronických platobných prostriedkov, vznik a prevádzkovanie platobných systémov, dohľad nad platobnými systémami a platobným stykom, ako aj postup pri reklamáciách a mimosúdne riešenia sporov vzniknutých v súvislosti s platobným stykom.
V časti o prevodoch peňažných prostriedkov sú zadefinované pojmy používané aj pri tuzemských aj pri cezhraničných prevodoch peňažných prostriedkov, ako sú napríklad prevody peňažných prostriedkov, prevodný príkaz, príkazca, príjemca, vykonávacia inštitúcia, sprostredkujúca inštitúcia. Pod vykonávacou inštitúciou sa pritom rozumie právnická osoba, v ktorej má otvorený účet príkazca alebo príjemca a ktorá vykonáva platby na príkaz príkazcu a prijíma platby na účet príjemcu.
Pod sprostredkujúcou inštitúciou sa rozumie právnická osoba, ktorá sprostredkúva prevody peňažných prostriedkov medzi vykonávacou inštitúciou príkazcu a vykonávacou inštitúciou príjemcu. Pri tuzemských prevodoch je v súčasnosti takouto sprostredkujúcou inštitúciou Bankové zúčtovacie centrum, a. s. Pri cezhraničných prevodoch môže byť sprostredkujúcou inštitúciou aj akýkoľvek subjekt, ktorý môže byť aj vykonávacou inštitúciou, ktorý však v danom prípade nie je vykonávacou inštitúciou.
V predloženom návrhu zákona je aj presne zadefinované, čo je tuzemský prevod a čo je cezhraničný prevod.
Tuzemský prevod môže byť vykonávaný aj v slovenských korunách, aj v cudzej mene, pričom ide iba o prevod na území SR a musí byť vykonávaný prostredníctvom sprostredkujúcej inštitúcie v rámci platobného systému prevádzkovaného podľa zákona o platobnom styku. Pritom takýto platobný systém môže prevádzkovať len sprostredkujúca inštitúcia, ktorá bude mať na to udelené povolenie podľa zákona o platobnom styku, prípadne Národná banka Slovenska alebo ňou poverená právnická osoba.
Cezhraničný prevod peňažných prostriedkov môže byť vykonávaný aj v slovenských korunách, aj v cudzej mene, ak ide o prevod určený mimo územia Slovenskej republiky alebo v cudzej mene, ak ide o prevod na území Slovenskej republiky, a to ak ide o prevod cez zahraničnú sprostredkujúcu inštitúciu podľa §2 ods.9 písm.b) bodu2, prípadne ak ide o prevod v cudzej mene na území Slovenskej republiky v rámci jednej vykonávacej inštitúcie (banky) alebo medzi dvoma vykonávacími inštitúciami (bankami) prostredníctvom ich vzájomných účtov, ktoré si medzi sebou vedú (loro účtov a nostro účtov). 
V časti o vydávaní a používaní elektronických platobných prostriedkov sú podrobne upravené povinnosti vydavateľov elektronických platobných prostriedkov a práva a povinnosti držiteľov elektronických platobných prostriedkoch pri ich používaní.
V štvrtej časti je zadefinovaný pojem platobný systém, pričom zákon umožňuje existenciu viacerých platobných systémov v rámci Slovenskej republiky. Môže to byť platobný systém prevádzkovaný Národnou bankou Slovenska, platobný systém prevádzkovaný právnickou osobou, ktorú prevádzkovaním poverí  Národná banka Slovenska, prípadne platobný systém prevádzkovaný inou právnickou osobou na základe povolenia udeleného Národnou bankou Slovenska podľa navrhovaného zákona o platobnom styku.
V piatej časti je upravený dohľad nad platobnými systémami a platobným stykom.
Predložený návrh zákona tiež v šiestej časti umožňuje operatívne riešenie sporov mimosúdnou cestou, čo je v záujme všetkých osôb zúčastnených na vykonávaní platobného styku, najmä v záujme klientov. V nadväznosti na nový zákon o rozhodcovskom konaní upravuje zákon o platobnom styku povinnosť bánk a pobočiek zahraničných bánk (spoločne alebo prostredníctvom Asociácie bánk) zriadiť a udržiavať stály rozhodcovský súd, do ktorého pôsobnosti bude patriť mimosúdne riešenie sporov z platobného styku.
Návrhom zákona o platobnom styku sa zároveň menia a dopĺňajú Obchodný zákonník, Občiansky zákonník, zákon o cenných papieroch a investičných službách, zákon o konkurze a vyrovnaní a zákon o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom. Ide o nevyhnutné sprievodné zmeny, ktorými sa zosúlaďuje predmetné zákony s právnou úpravou navrhovanou v zákone o platobnom styku. Úprava pre konečné zúčtovanie v systémoch prevodov a zúčtovania obchodov s cennými papiermi a inými investičnými nástrojmi je paralelná s úpravou pre peňažné platobné systémy, teda pre systémy prevodov a zúčtovania prevodov peňažných prostriedkov.
Zákon o platobnom styku implementuje smernicu 97/5/ES o cezhraničných prevodoch, smernicu 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a v systémoch zúčtovania cenných papierov, časť smernice 2000/46/ES o inštitúciách, ktoré vydávajú elektronické peniaze, čl. 8 smernice 97/7/ES o ochrane spotrebiteľa v prípade zmlúv uzatváraných na diaľku a odporúčanie 97/489/ES k elektronickým platobným prostriedkom. Mimoriadnu dôležitosť predkladaného návrhu zákona o platobnom styku z hľadiska aproximácie potvrdzuje minuloročná Pravidelná správa Európskej komisie z 13.11. 2001 o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii. Európska komisia v tejto správe pri hodnotení kapitoly4 (Slobodný pohyb kapitálu) na prvom mieste upozornila, že v platobných systémoch bol pokrok len obmedzený. Zároveň Európska komisia vo svojej správe zdôraznila, že hoci Slovensko dosiahlo značný pokrok, v oblasti fungovania platobných systémov je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na dosiahnutie plného súladu s acquis communautaire, teda s právom Európskych spoločenstiev a Európskej únie. Pritom Európska komisia vo svojej správe uviedla, že v oblasti platobných systémov Slovensko doposiaľ netransponovalo smernice o cezhraničných platbách a konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a systémoch zúčtovania cenných papierov, avšak Slovensko vynakladá značné úsilie potrebné pre plnú implementáciu acquis communautaire v tejto oblasti. Práve to je hlavným cieľom návrhu zákona o platobnom styku.
Realizácia predloženého návrhu zákona o platobnom styku si nebude vyžadovať výdavky zo štátneho rozpočtu ani z ostatných rozpočtov patriacich do okruhu verejných rozpočtov. Predložený návrh zákona nebude mať ani dopad na zamestnanosť a na tvorbu pracovných miest. Predmetný návrh zákona bude predložený na základe vyžiadania na prerokovanie v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky.
Predložený návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky (vrátane jej novelizovaného znenia).

Doložka zlučiteľnosti

návrhu zákona o platobnom styku o zmene a doplnení niektorých zákonov
s právom Európskeho spoločenstva/Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona 

vláda Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu zákona 

Zákon o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov  

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii

a)	Návrh zákona svojou problematikou 
a.	patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva  výslovne uvedené v čl.70 
	Európskej  dohody o pridružení (oblasť bankovníctva),  
b.	patrí medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskeho spoločenstva (Biela kniha) v sekcii 13 - finančné služby
c.	patrí medzi prioritné úlohy vlády Slovenskej republiky na rok 2002
d.	je zaradený do Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2002
e.	je zaradený do Národného programu pre prijatie aquis communautaire.

b)	Slovenská republika sa zaviazala v negociačnej pozícii ku kapitole 4 – Slobodný pohyb kapitálu implementovať acquis communautaire v oblasti platobného styku s účinnosťou k 1. januáru 2003, resp. najneskôr dňom nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky do Európskej únie.

4.	V práve Európskych spoločenstiev je problematika návrhu zákona upravená

-	v zmluve o Európskej únii – čl.2
-	v zmluve o založení Európskeho spoločenstva v jej amsterdamskom znení (čl. 56-60)
-	v smernici Európskeho parlamentu a Rady z 27.januára 1997 č. 97/5/ES                       o kreditných prevodoch do zahraničia, ktorá určuje pravidlá uskutočňovania cezhraničných platieb do 50000EUR. Preklad smernice prešiel revíziou Centrálnej prekladovej jednotky (ďalej „CPJ“) a nachádza sa na Ministerstve financií SR
-	v smernici Európskeho parlamentu a Rady z 19.mája 1998 č. 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a v systémoch zúčtovania cenných papierov, ktorá sa zameriava na minimalizáciu rizík vyplývajúcich z prevádzkovania platobných zúčtovacích systémov a systémov zúčtovania cenných papierov a tiež konaním vo v prípade nesolventnosti účastníka takéhoto systému. Preklad smernice prešiel revíziou CPJ a nachádza sa v Národnej banke Slovenska
-	v smernici Európskeho parlamentu a Rady z 18.septembra 2000 č. 2000/46/ES o zakladaní, podnikaní a o obozretnom dohľade nad podnikaním elektronicko-peňažných inštitúcií, ktorá zohľadňuje špecifické charakteristiky elektronicko-peňažných inštitúcií a koordináciu postupu členských štátov pri zakladaní, podnikaní a obozretnom dohľade nad elektronicko-peňažných inštitúcií. Preklad smernice prešiel revíziou CPJ a nachádza sa v Inštitúte pre aproximáciu práva ÚV SR
-	v smernici Európskeho parlamentu a Rady z 20.mája 1997 č. 97/7/ES o ochrane spotrebiteľa vzhľadom na zmluvy na diaľku, ktorá je zameraná na ochranu práv spotrebiteľa v prípade uzatvárania zmluvy na diaľku. Preklad sa nachádza na Ministerstve hospodárstva SR a neprešil revíziou CPJ
-	v odporúčaní Komisie z 30.júla 1997 č. 97/489/ES týkajúcom sa transakcií uskutočnených pomocou elektronických platobných nástrojov a vzťahu medzi vydavateľom a držiteľom. Preklad odporúčania prešiel revíziou CPJ a nachádza sa na Ministerstve hospodárstva SR.

5.	Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnymi normami Európskej únie

Návrh zákona je čiastočne kompatibilný s právnymi normami Európskeho spoločenstva/EÚ niektoré ustanovenia nadobudnú účinnosť až dňom nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám a Európskej únii. 

6. Gestori

Národná banka Slovenska
Ministerstvo financií Slovenskej republiky

7. Experti

Návrh zákona bol konzultovaný s expertmi Európskej komisie – DG  INTERNAL MARKET (Viď Prílohu č.1).

K jednotlivým ustanoveniam návrhu zákona

K § 1

Ustanovenie §1 vymedzuje predmet úpravy zákona o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov, pričom jednotlivé časti tohto zákona sú v zásade rozdelené podľa obsahovo ucelených častí tých jednotlivých smerníc Európskeho spoločenstva/Európskej únie (ďalej len „EÚ“), ktoré sú aproximované a implementované práve zákonom o platobnom styku. 
Pritom v §1 písmenea) je ustanovený predmet úpravy druhej hlavy druhej časti zákona, ktorá nad rámec smerníc EÚ upravuje tuzemské prevody peňažných prostriedkov v rámci tuzemska, teda na území Slovenskej republiky. Táto časť sa navrhuje vzhľadom na súčasnú legislatívnu situáciu v oblasti tuzemského platobného styku, kde neexistuje legislatívna podpora na ochranu klientov a doteraz nie sú zákonom dostatočne vymedzené povinnosti bankových subjektov pri vykonávaní prevodov peňažných prostriedkov. Pri vypracovávaní tejto časti zákona sa podporne zohľadnili ustanovenia tretej hlavy druhej časti zákona o vykonávaní cezhraničných prevodov. 
V §1 písmeneb) je ustanovený predmet úpravy tretej hlavy druhej časti tohto zákona, ktorou sa aproximuje a implementuje smernica 97/5/ES o cezhraničných prevodoch. 
V §1 písmenec) je ustanovený predmet úpravy tretej časti tohto zákona, ktorou sa aproximuje a implementuje odporúčanie 97/489/ES k elektronickým platobným prostriedkom, ustanovenia týkajúce sa vydávania elektronických peňazí zo smernice 2000/46/ES o inštitúciách, ktoré vydávajú elektronické peniaze, a článok8 smernice 97/7/ES o ochrane spotrebiteľa v prípade zmlúv uzatváraných na diaľku (tento článok8 sa týka zodpovednosti za vzniknutú škodu pri zneužití bankovej platobnej karty). Pôsobnosť zákona sa vzťahuje na vydavateľov a na oprávnených držiteľov elektronických platobných prostriedkov, ktorí na základe zmluvného vzťahu tieto elektronické platobné prostriedky využívajú.
V §1 písmened) je ustanovený predmet úpravy štvrtej časti tohto zákona, ktorou sa pre platobné systémy (teda pre systémy prevodov a zúčtovania prevodov peňažných prostriedkov) aproximuje a implementuje smernica 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a v systémoch zúčtovania cenných papierov.
V §1 písmenee) je ustanovený predmet úpravy piatej časti tohto zákona, ktorá upravuje dohľad nad platobnými systémami a platobným stykom v nadväznosti na uvedené smernice EÚ, predovšetkým na v nadväznosti smernicu  98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a v systémoch zúčtovania cenných papierov a smernicu č. 2000/46/ES o zakladaní, podnikaní a o obozretnom dohľade nad podnikaním elektronicko-peňažných inštitúcií. Všeobecné ustanovenia o dohľade vykonávanom Národnou bankou Slovenska už obsahuje zákon o NBS. Pritom základnými okruhmi činností, ktoré tvoria súčasť dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom, sú licenčné činnosti (rozhodovanie o udelení povolení a súhlasov pre platobné systémy a pre prevádzkovateľov a účastníkov platobných systémov),  vykonávanie dohľadu na diaľku a dohľadu na mieste nad dohliadanými subjektmi v oblasti platobných systémov a platobného styku, vykonávanie dohľadu nad dodržiavaním ustanovení zákona o platobnom styku zo strany dohliadaných subjektov (vrátane vedenia konaní a rozhodovania o ukladaní opatrení na nápravu, opatrení na odstránenie protiprávneho stavu a pokút dohliadaným subjektom), ako aj vydávanie vykonávacích všeobecne záväzných právnych predpisov k niektorým ustanoveniam zákona o platobnom styku (na základe splnomocňovacieho ustanovenia v §75).
V §1 písmenef) je ustanovený predmet úpravy štvrtej časti tohto zákona, ktorá upravuje reklamácie a rozhodovanie sporov z platobného styku v nadväznosti na uvedené smernice EÚ, predovšetkým na v nadväznosti smernicu  97/5/ES o cezhraničných prevodoch.

K § 2 

Ustanovenie zavádza jednotlivé nové pojmy do  právneho poriadku Slovenskej republiky. 
V odseku 1 sa zavádza do legislatívy SR pojem prevod. Prevodom sa rozumie operácia, ktorou sa prevádzajú peňažné prostriedky medzi účtami klientov, pričom zákon vymedzuje spôsoby, akými sa prevádzanie môže uskutočniť (hotovostnou a bezhotovostnou formou). Nejde len o bezhotovostné prevody z účtu na účet. Toto ustanovenie sa vzťahuje tiež na prevody, kedy príkazca ani príjemca nemajú zriadený účet vo vykonávacej inštitúcii a to alternatívne aj kumulatívne. Peňažné prostriedky môžu byť prevzaté alebo vyplatené aj v hotovosti. Ak nemá príjemca platby účet vo vykonávacej inštitúcii, vyplatí mu vykonávacia inštitúcia súvisiace peňažné prostriedky spravidla z vnútorného účtu určeného na tieto účely. Hotovostnú formu môže nahradiť použitie elektronického peňažného prostriedku podľa definície tretej časti zákona, alebo v prípade výplaty v hotovosti použitie šeku. Vzhľadom na  osobitnú právnu úpravu (zákon č. 507/2001 Zb. o poštových službách) sa za prevod podľa tohto zákona nepovažuje poštový platobný styk (dodávanie peňazí poukázaných odosielateľom doručením v hotovosti alebo sprostredkovanie pripísania na bankový účet podľa údajov v poštovom poukaze). Obdobne to platí pre šeky, zmenky a cestovné šeky, ktoré tiež podliehajú osobitnej právnej úprave. Vykonávanie samotných prevodov v súvislosti s týmito platobnými nástrojmi však podlieha ustanoveniam tohto zákona.
V odseku 2 sa všeobecne definuje prevodný príkaz ako forma, ktorou sa realizuje prevod, pričom sa abstrahuje od formy prevodného príkazu, ktorým sa prevádzajú práva súvisiace s cennými papiermi, a to vzhľadom na vecnú príslušnosť  MF SR.
Odseky 3 a 4 definujú konkrétne formy prevodného príkazu, a to príkaz na úhradu a príkaz na inkaso, pričom sa ukladá zákonná podmienka pre vykonávaciu inštitúciu, že môže vykonať inkaso iba v tom prípade, ak má od klienta písomný súhlas. Nad rámec doterajšej právnej úpravy (v § 709 Obchodného zákonníka) zákon o platobnom styku (vsúlade s ustanoveniami o plnomocenstvách v Občianskom zákonníku) pojednáva aj o „inej osobe oprávnenej disponovať s prostriedkami na účte“. (Obchodný zákon však pozná pojem „účet zriadený pre niekoľko osôb“, teda pre niekoľko spolumajiteľov účtu.).
Odseky 5 a 6 definujú príkazcu a príjemcu ako subjekt, ktorý dáva vykonávacej inštitúcii príkaz na prevod, resp. je konečným príjemcom prevádzaných peňažných prostriedkov vo vzťahu k vykonávaniu platobného styku. 
Odsek 7 definuje klienta, pričom tento pojem sa zavádza ako spoločné označenie pre príkazcu a príjemcu, nakoľko dikcia zákona v niektorých ustanoveniach znamená obe tieto osoby, podľa konkrétneho obsahu jednotlivých ustanovení. 
Odsek 8 definuje pojem vykonávacia inštitúcia, ktorá sa zavádza vzhľadom na svoj širší záber ako je v prípade bánk. Písmeno a) definuje vykonávacie inštitúcie na účely tuzemského prevodu. Sú to NBS, banky, pobočky zahraničných bánk alebo iné osoby oprávnené vykonávať tuzemské prevody. Medzi iné osoby patrí napríklad Exportno-importná banka SR. Písmeno b) definuje inštitúcie, ktoré vykonávajú prevody na území SR, ako aj na území iných krajín, a preto sa pre ne zavádza pojem vykonávacej inštitúcie. Sú to NBS , banky, pobočky zahraničných bánk a iné osoby oprávnené vykonávať cezhraničné prevody na území SR a zahraničné osoby, ktoré sú oprávnené vykonávať cezhraničné prevody. Podľa ustanovení návrhu, tieto inštitúcie predstavujú vykonávacie inštitúcie príkazcu alebo vykonávacie inštitúcie príjemcu. Vykonávacie inštitúcie s miestom pôsobenia mimo územia SR sa na cezhraničných prevodoch zúčastňujú a preto sú do znenia zákona zahrnuté, aj keď pre ne nie je navrhovaná právna norma účinná.
V odseku 9 je zavedený do legislatívy SR pojem sprostredkujúca inštitúcia, ktorá na rozdiel od vykonávacej inštitúcie zabezpečuje vykonávanie prevodov peňažných prostriedkov. Písmeno a) definuje sprostredkujúcu inštitúciu pre účely tuzemského prevodu, ktorou je v súčasnosti Bankové zúčtovacie centrum Slovenska, a.s.. Písmeno b) definuje sprostredkujúce inštitúcie na cezhraničné prevody, ktoré nie sú vykonávacími inštitúciami príkazcu a príjemcu, a ktoré sa podieľajú na cezhraničných prevodoch. Na území SR sú sprostredkujúcimi inštitúciami NBS, banky, pobočky zahraničných bánk a iné osoby oprávnené vykonávať cezhraničné prevody. Okrem nich sú definované ako sprostredkovateľské inštitúcie podobné inštitúcie oprávnené na vykonávanie a sprostredkúvanie cezhraničných prevodov. Sprostredkujúce inštitúcie s miestom pôsobenia mimo územia SR sa na cezhraničných prevodoch zúčastňujú a preto sú do znenia zákona zahrnuté, aj keď na ne sa navrhovaná právna norma nevzťahuje
Bankový pracovný deň bol ustanovený v odseku 10 z dôvodu potreby počítania lehôt, pričom sa nepoužil pojem pracovný deň, nakoľko tieto môžu byť odlišné, a to vzhľadom na skutočnosť, že na výkone prevodov sa zúčastňujú aj zahraničné inštitúcie. Ide o deň, v ktorom inštitúcia vykonáva svoju činnosť a teda deň pracovného voľna jej neznemožňuje vykonať prevod v stanovenej lehote. Pojem bankový pracovný deň je pre cezhraničné prevody dôležitý, vzhľadom na to, že v rôznych štátoch majú vykonávacie inštitúcie a sprostredkujúce inštitúcie rôzne dni pracovného voľna. V priebehu cezhraničného prevodu by pri absencii tohto pojmu mohlo dôjsť k predĺženiu zákonom stanovenej lehoty.

K § 3 

V odseku 1 sa definuje nový pojem  „tuzemský  prevod“, aby bolo zrejmé, že aj v rámci členstva SR v EÚ sa bude za tuzemský prevod považovať taký prevod, ktorý sa uskutočňuje na území SR a je realizovaný v tuzemskej mene, ako aj prevod v cudzej mene, ak sa vykonáva cez sprostredkujúcu inštitúciu, ktorá je prevádzkovateľom platobného systému podľa tohto zákona. 
Odsek2 v súlade s platným zákonom o bankách ustanovuje podmienku, že tuzemské prevody sa musia uskutočniť prostredníctvom sprostredkujúcej inštitúcie oprávnenej na sprostredkúvanie tuzemských prevodov, teda prevodov na území Slovenskej republiky. Cieľom tejto úpravy je prispieť k tomu, aby sa rozvinul a zrýchlil doterajší ucelený systém vykonávania tuzemských prevodov v rámci platobného systému prevádzkovaného podľa zákona o platobnom styku. Takýto ucelený platobný systém je pre klientov podstatne výhodnejší ako by mohlo byť rozdrobené vykonávanie tuzemských prevodov na základe rôznych bilaterálnych zúčtovaní medzi bankami. Navrhnuté ustanovenie vychádza z toho, že sprostredkujúcou inštitúciou pri tuzemskom prevode môže byť iba prevádzkovateľ platobného systému podľa tohto zákona, a to NBS, právnická osoba, ktorú NBS poverila prevádzkovaním platobného systému, alebo prevádzkovateľ platobného systému vykonávajúci túto činnosť na základe povolenia udeleného podľa zákona o platobnom styku.

K § 4 

Odsek 1 ustanovuje povinnosť poskytnúť podklady potrebné na vykonanie prevodu a zabezpečiť krytie prevodu, ktorým sa rozumie napríklad poskytnutý úver, povolený debetný zostatok na účte a pod.
Odsek 2 ustanovuje, že prevod sa uskutoční len z podnetu klienta – príkazcu, čo sa zabezpečí predložením prevodného príkazu. Výnimky, kedy vykonávacia inštitúcia odpíše peňažné prostriedky aj bez súhlasu klienta, obsahuje odsek 3. 
Ide o prípady odpísania prostriedkov z účtu na základe právoplatného a vykonateľného rozhodnutia súdu, exekútora, zdravotných poisťovní, daňových úradov, colných orgánov a pod., úhrada splatných pohľadávok vykonávacej inštitúcie voči klientovi vyplývajúcich z prevodných príkazov, inkás, poplatky za peňažné služby, úhrada debetných úrokov a pod.. Medzi prípady písomne dohodnuté vykonávacou inštitúciou s klientom môžeme zahrnúť inkasá šekov, zúčtovanie operácií z používania bankových platobných kariet a pod..
Odsek 4 ustanovuje povinnosť uvádzať na prevodnom príkaze bankové spojenia potrebné na výkon prevodu, teda jednotlivé čísla účtov a identifikačné kódy. Od správneho alebo nesprávneho uvedenia týchto údajov na prevodnom príkaze závisí jeho vykonanie, resp. nevykonanie. Bankové spojenie uvedené v prevodnom príkaze, ktoré pozostáva z čísla účtu a identifikačného kódu vykonávacej inštitúcie, slúži na určenie príjemcu sumy prevodu peňažných prostriedkov, na účet ktorého sa suma prevodu pripisuje, a príkazcu, z účtu ktorého sa suma prevodu odpisuje. Pri prevodoch v hotovosti (vklad v hotovosti a výplaty vkladu v hotovosti ) sa číslo účtu klienta nevyžaduje, tieto operácie sa vykonávajú prostredníctvom vnútorných účtov. Identifikačné kódy pre tuzemský platobný styk slúžia na rozlíšenie príjemcu a príkazcu prevodu sumy peňažných prostriedkov. Zároveň sa v tomto odseku taxatívne vymenúvajú aj ostatné náležitosti prevodného príkazu.
Odsek 6 umožňuje neúplný príkaz vrátiť klientovi bez jeho vykonania.
K odseku 7 – Štruktúru čísla účtu v súčasnosti ustanovuje v §12 odsek2 vyhlášky NBS č. 275/1994Z.z. o zásadách platobného styku medzi bankami v znení vyhlášky NBS č.351/1999Z.z. Dĺžka prvej časti čísla účtu (predčíslia) a druhej časti čísla účtu (základného čísla účtu) je pohyblivá, pričom predčíslie obsahuje najviac 6 číslic a základné číslo účtu obsahuje najmenej 6 číslic a najviac 10 číslic. Tento zákon nepredpisuje spôsob členenia čísla účtu, optické zobrazenie čísla účtu je ponechané na účastníkovi platobného systému, ktorý opticky odčlení predčíslie od základného čísla účtu v závislosti od jeho technického vybavenia.
Kontrolný systém modulo 11 je aritmetickou funkciou, ktorá slúži na výpočet kontrolných číslic v čísle účtu. Kontrolná číslica sa vypočítava osobitne pre predčíslie a osobitne pre základné číslo účtu. Pri samotnom výpočte kontrolnej číslice je potrebné dodržať postupy aritmetickej funkcie modulo 11.  
K odseku 8 – Identifikačné kódy pre tuzemský platobný styk prideľuje výhradne NBS  a vydáva ich vo forme prevodníka identifikačných kódov pre tuzemský platobný styk. Každá novovzniknutá vykonávacia a sprostredkujúca inštitúcia je povinná písomne požiadať NBS o pridelenie uvedených kódov, ktorá následne postupuje v súlade so svojimi internými predpismi.
NBS  prideľuje vykonávacím a sprostredkujúcim inštitúciám numerické a znakové (alfabetické) identifikačné kódy pre tuzemský platobný styk, ktoré sú jedinečné a neopakovateľné. Numerický identifikačný kód môže obsahovať najviac 7 znakov (číslic). Znakový identifikačný kód obsahuje spravidla 4 znaky (písmená), maximálne však môže obsahovať 6 znakov (písmen).
V bankovom spojení uvedenom na prevodnom príkaze sa neuvádzajú obidva identifikačné kódy pre tuzemský platobný styk, v praxi je väčšinou používaný numerický identifikačný kód. 
K odseku 9 – NBS aktualizuje prevodník v prípade zmien v bankovom sektore ku koncu mesiaca, spravidla 28. – 29. deň v mesiaci.
Odsek 10 ukladá Národnej banke Slovenska zverejňovať prevodník na internetovej strane Národnej banky Slovenska. V neštandardných (časovo naliehavých a neodkladných) situáciách súvisiacich s výkonom platobného styku Národná banka Slovenska  oboznamuje vykonávacie a sprostredkujúce inštitúcie dohodnutým spôsobom.
Odsek 11 vzhľadom na závažnosť aktuálnej verzie prevodníka upravuje povinnosť vykonávacím inštitúciám zverejniť vždy aktuálny prevodník.

K § 5  

Inštitút opravného zúčtovania je obsiahnutý v  § 711 Obchodného zákonníka, ako aj vo Všeobecných obchodných podmienkach, kde je podrobnejšia úprava kopírujúca súčasnú prax. Vzhľadom na závažnosť tejto problematiky, bola prevzatá jej podrobnejšia úprava do návrhu tohto zákona. Podstata opravného zúčtovania zostáva nezmenená, teda môže ho vykonávať len vykonávacia inštitúcia, ak ona sama alebo sprostredkujúca inštitúcia chybu spôsobí (zapríčiní).
Odsek 1 nad rámec úpravy podľa Obchodného zákonníka (§ 711) ustanovuje aj lehotu na vykonanie nápravy. 
Odsek 2 ustanovuje povinnosť oznámiť chybu a požiadať o nápravu od 6 mesiacov do 2 rokov (podľa dohody medzi klientom a vykonávacou inštitúciou).
Odsek 3 prevzal dikciu zo Všeobecných obchodných podmienok. Zaväzuje vykonávaciu a sprostredkujúcu inštitúciu k súčinnosti pri vykonávaní opravného zúčtovania.
Odsek 4 ustanovuje postup v prípade uplynutia lehoty na nárokovanie si vykonania opraného zúčtovania. Vykonávacia inštitúcia je ale povinná aj v takom prípade vykonať opravné zúčtovanie v lehote podľa  § 397 Obchodného zákonníka  (4 roky).
Odsek 5 ukladá sprostredkujúcej inštitúcii, ktorá spôsobila chybu, zaplatiť klientovi ušlý úrok, ak bol nárok uplatnený v lehote od 6 mesiacov do 2 rokov , resp. v dohodnutej lehote (odsek 2).
Odsek 6 prevzal dikciu zo Všeobecných obchodných podmienok, pričom ukladá informačnú povinnosť vykonávacej inštitúcii, ktorá vykonala opravné zúčtovanie.
Odsek 7 ukladá  povinnosť vykonávacej inštitúcii o vykonanom opravnom zúčtovaní informovať svojho klienta.
Odsek 8 pre jednoznačnosť dikcie zákona ustanovuje, že opravné zúčtovanie nie je možné vykonať, ak nesprávne zúčtovanie bolo spôsobené chybným konaním klienta alebo jeho opomenutím. V takom prípade sa klient obráti na príjemcu chybne nasmerovaného prevodu a požiada príjemcu o vrátenie sumy prevodu, ktorý je povinný z titulu neodôvodneného majetkového prospechu takúto sumu prevodu vrátiť príkazcovi. Banka a pobočka zahraničnej banky podľa  § 92 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách sú povinné poskytnúť aj bez súhlasu klienta údaje na identifikáciu klienta, údaje o čísle účtu a platobnej operácii, ak o to oprávnený požiada. 

K § 6 

Snahou tohto ustanovenia je právna ochrana klienta ako spotrebiteľa a transparentnosť pri poskytovaní služieb platobného styku, resp. pri vykonávaní prevodných príkazov. 
Odsek 1 ukladá vykonávacím inštitúciám povinnosť informovať nielen klientov, ale aj verejnosť o svojich podmienkach pre vykonávanie prevodov, pričom z pohľadu klientov sú najdôležitejšie lehoty, v ktorých inštitúcia vykoná prevod, nakoľko doterajšia právna úprava neustanovovala jednoznačne tieto lehoty a klienti sa v prípade dlhej lehoty vykonávania a zúčtovania príkazu nemali o čo pri reklamáciách oprieť.
V odseku 2 ide o výpočet informácií, ktoré musí vykonávacia inštitúcia poskytnúť klientovi pri, resp. po vykonaní prevodných príkazov.
Odsek 3 ukladá povinnosť vykonávacej inštitúcii príkazcu informovať príkazcu o vrátení peňažných prostriedkov ním poukázaných a to z dôvodu, že vykonávacia inštitúcia príjemcu nemohla identifikovať označeného príjemcu, čo sú vykonávacie inštitúcie pri dodržiavaní označenia vrátených platieb schopné zabezpečiť

K  § 7 

Odsek 1 ustanovuje povinnosť pre vykonávacie inštitúcie vykonávať prevody podľa lehôt, ktoré tento zákon ustanovuje. Zákon pripúšťa liberáciu (oslobodenie sa) vykonávacej inštitúcie za nedodržanie (predĺženie) lehôt z dôvodov ustanovených osobitným zákonom. Takýmto zákonným dôvodom pre nedodržanie lehoty môže byť (ako uvádza poznámka k odkazu pod čiarou č. 18) ustanovenie §31  odseku5 zákona č. 566/1992Zb. o Národnej banke Slovenska v znení  zákona č. 149/2001Z.z., na základe ktorého NBS môže operatívne usmerňovať platobný styk v prípade vzniku mimoriadnych situácií. 
Odseky 2 a 3 definujú jeden zo základných cieľov zákona, a to ustanoviť lehoty, v ktorých sú vykonávacie inštitúcie povinné vykonať prevody, resp. pripísať a odpísať peňažné prostriedky z účtu alebo na účet klienta, a to v rámci jednej vykonávacej inštitúcie alebo medzi vykonávacími inštitúciami v jednotlivých systémoch zúčtovania. Ustanovenie významne skracuje lehoty v záujme klienta, ale aj s ohľadom na skutočnosť, že mnohé vykonávacie inštitúcie vykonávajú prevody už aj v súčasnosti v týchto lehotách.
Odsek 4 dáva inštitúciám priestor na to, aby si stanovili časový priestor pre prijímanie prevodných príkazov od klientov (napr. vykonanie prevodného príkazu v deň splatnosti je podmienené jeho predložením zo strany klienta 2dni pred požadovaným termínom splatnosti).Toto ustanovenie rešpektuje súčasnú prax.
Odsek 5 ustanovuje vykonávacím inštitúciám povinnosť bezodkladne konať v prípade, kedy nie je možné identifikovať príjemcu.
Odsek 6, ktorý sa týka hotovosti, ukladá povinnosť vykonávacej inštitúcii  v prípade neprevzatia hotovosti klientom, ktorému je určená, vrátiť sumu prevodu späť príkazcovi v zákonom stanovenej lehote. Ide o novú úpravu v legislatíve SR.

K § 8 

Odseky 1 a 2 ustanovujú sankcie za nedodržanie lehoty na vykonanie prevodu podľa § 7. Sankciu príkazcovi platí jeho vykonávacia inštitúcia a to bez ohľadu na skutočnosť, či oneskorenie zapríčinila (spôsobila) samotná vykonávacia inštitúcia príkazcu alebo sprostredkujúca inštitúcia.
Ak oneskorenie prevodu bolo spôsobené sprostredkujúcou inštitúciou, vykonávacia inštitúcia zaplatí sankciu príkazcovi a následne si uplatní regres voči sprostredkujúcej inštitúcii. Ak oneskorenie spôsobila vykonávacia inštitúcia príjemcu, povinnosť zaplatiť sankciu voči príjemcovi má vykonávacia inštitúcia príjemcu. 
Odsek 3 ustanovuje pravidlo výpočtu úroku z omeškania. Pri výpočte úroku z omeškania sa použije úroková sadzba ustanovená týmto zákonom, t.j. dvojnásobok základnej úrokovej sadzby  NBS, ktorá sa zverejňuje vo Vestníku NBS platnej v deň, kedy suma bola alebo mala byť odpísaná z účtu príkazcu. Okrem úroku z omeškania majú subjekty uvedené v odseku 3 aj prípadný nárok na náhradu škody (odsek 4).

K § 9

Ide o novú právnu úpravu, ktorej cieľom je zabrániť tomu, aby suma, ktorá bola poukázaná príkazcom, prišla na účet príjemcu v inej výške, než v akej bola poukázaná. Cieľom tejto úpravy je zamedziť tomu, aby sa suma prevodu pripísala v inej, resp. nižšej výške, než v akej bola poukázaná (napríklad zamedziť zníženiu sumy prevodu o sumu poplatku za pripísanie platby). Bez tohto ustanovenia by v praxi mohlo dochádzať k znižovaniu sumy prevodu a mohli by vznikať s tým spojené následné problémy, napríklad nesplnenie záväzku včas v plnej výške kvôli zníženiu sumy prevodu preto, lebo príkazca by nevedel, aká časť z poukázanej sumy prevodu bude v reťazci platobného strhnuté, resp. akú čiastku má príkazca poukázať (zaplatiť) navyše (spolu s poukazovanou sumou uhrádzaného peňažného záväzku), aby pripísaná konečná suma bola zhodná so sumou príkazcom uhrádzaného peňažného záväzku.

K § 10

Cieľom ustanovení tohto paragrafu je opätovne ochrana spotrebiteľa – klienta pri nesplnení si povinností zo strany vykonávacej inštitúcie. Vykonávacia inštitúcia príkazcu je v postavení, že ona musí vrátiť sumu prevodu v prípade neúspešného prevodu, a to bez ohľadu na skutočnosť, či nevykonanie prevodu spôsobila ona alebo iná inštitúcia. 
Odsek 1 definuje pojem neúspešný tuzemský prevod.
Odsek 2 ustanovuje postup pre prípad, ak prevod nebol včas uskutočnený. V takom prípade musí vrátiť klientovi, resp. príkazcovi sumu prevodu a sankciu (úrok z omeškania), ako aj poplatok, ktorý bol zaplatený v súvislosti s prevodom. Pre jednoznačnosť povinnosti vykonať prevod odsek 2 obsahuje aj ustanovenie o tom, že vykonávacia inštitúcia v prípade vrátenia hore uvedených peňažných prostriedkov nemusí meškajúci prevod dokončiť, resp. ho neuskutoční.
Odsek 3 ustanovuje počítanie lehoty a úrokovú sadzbu, ktorá sa použije pre účely výpočtu  sankcie.
Odsek 4 ustanovuje v prípade neúspešného prevodu povinnosť sprostredkujúcej inštitúcie, ktorá prijala od vykonávacej inštitúcie príkazcu pokyn na realizáciu prevodného príkazu a spôsobila chybu, vrátiť vykonávacej inštitúcii sumu rovnajúcu sa sume prevodu včítane úroku a poplatkov a to v zákonom stanovenej lehote.
V odseku 5  sa ustanovuje, že ak bola sankcia zaplatená (príkazcovi alebo jeho vykonávacej inštitúcii), z dôvodu neúspešného prevodu, , nie je možné uplatniť zároveň aj sankciu za nedodržanie lehoty pre vykonanie prevodu. Ustanovenie bolo zaradené z dôvodu jednoznačnosti dikcie zákona.
Odsek 6 zbavuje zodpovednosti všetky inštitúcie zaplatiť sankciu príkazcovi, ak sa prevod nevykonal z dôvodu chybného konania príkazcu. Tieto inštitúcie sa však majú usilovať o vrátenie prevodu príkazcovi, pričom zákon pripúšťa, aby si tieto inštitúcie zúčtovali od príkazcu náklady spojené s vrátením prevodu.
Odsek 7 zakazuje spoplatniť klienta (poplatok za položku, resp. za pripísanie na účet), ak sa prevod neuskutočnil včas a suma prevodu bola vrátená na účet príkazcu.
Odsek 8 podporne uvádza nezaniknutie ďalších oprávnených nárokov všetkých zúčastnených strán, tzn. nárok na náhradu preukázanej škody a ich ďalšie práva.

K § 11

Toto ustanovenie upravuje vylúčenie objektívnej zodpovednosti (liberáciu) vykonávacej inštitúcie za porušenie povinností pri vykonávaní tuzemských peňažných prevodov, a to v prípadoch, keď k porušeniu povinnosti vykonávacej inštitúcie došlo kvôli vopred nepredvídateľným a neodvrátiteľným (neprekonateľným) dôvodom nezávislým od vôle vykonávacej inštitúcie (teda v prípadoch tzv. vyššej moci), prípadne ak k porušeniu povinnosti vykonávacej inštitúcie došlo kvôli postupu podľa zákona o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti. Dôkazná povinnosť, že ide o porušenie povinnosti kvôli zákonom ustanoveným dôvodom vylúčenia zodpovednosti je na strane vykonávacej inštitúcie.

K § 12

Odsek 1 definuje cezhraničný prevod, ktorým je prevod v ľubovoľnej mene zo Slovenskej republiky do iného štátu, prevod z iného štátu do Slovenskej  republiky alebo prevod z iného štátu do ďalšieho štátu cez Slovenskú republiku, ako aj prevod v cudzej mene, ak nie je realizovaný prostredníctvom sprostredkujúcej (klíringovej) inštitúcie na území Slovenskej republiky.  
Odsek 2 písmeno a) definuje osobitne regulovaný cezhraničný prevod do krajín a tiež z krajín Európskeho hospodárskeho priestoru do výšky 50000EUR, prípadne ekvivalentu tejto sumy v iných menách krajín Európskeho hospodárskeho priestoru. Európskym hospodárskym priestorom je 15terajších členských štátov Európskej únie (Európskych spoločenstiev) a 3členské štáty Európskej dohody o voľnom obchode (Lichtenštajnsko, Nórsko a Island), ktoré podpísali zmluvu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „EHP“).
Obmedzenie na sumu 50000EUR je stanovené smernicou 97/5/ES v jej článku1. Cezhraničné prevody nad 50000EUR sa nepovažujú za osobitne regulované. Za základ prepočtu ekvivalentu tejto sumy je záväzný kurz stanovený Európskou centrálnou bankou, ktorý platí ku dňu účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod. Použitie kurzu Európskej centrálnej banky by malo zabezpečiť, že pokiaľ cezhraničný prevod bude spadať pod ustanovenia tohto zákona na území Slovenskej republiky, potom by mal byť považovaný za cezhraničný prevod v zmysle Smernice 97/5/ES aj v iných krajinách EHP a vice verza. Tento odsek určuje aj osoby, na ktoré sa definícia osobitne regulovaného cezhraničného prevodu pre potreby návrhu zákona nevzťahuje, a pre ktoré ustanovenia návrhu zákona ako pre príkazcov neplatia. Sú to predovšetkým vykonávacie inštitúcie, ďalej poisťovne, zaisťovne, pobočky zahraničných poisťovní, pobočky zahraničných zaisťovní, obchodníci s cennými papiermi a pobočky zahraničných obchodníkov s cennými papiermi a ďalšie právnické osoby, ktorých činnosť je podobná činnosti uvedených osôb. Účelom takéhoto vyňatia je sústrediť ochranu výlučne na klientov - fyzické osoby, malých a stredných podnikateľov, pre ktorých nie je výkon cezhraničného platobného styku činnosťou, ktorá patrí k predmetu ich podnikania, a ktorí môžu byť oneskorením, príp. nerealizovaním platby ohrození.
Odsek 2 písmeno b) definuje akým spôsobom má byť osobitne regulovaný cezhraničný prevod realizovaný tak, aby spĺňal podmienky návrhu zákona. Musí sa jednať o cezhraničný prevod realizovaný vykonávacou inštitúciou príkazcu, alebo jej pobočky s miestom pôsobenia v jednom členskom štáte EHP. Cieľom prevodu je poukázanie sumy prevodu príjemcovi v inom členskom štáte EHP, pričom príkazca a príjemca môžu byť tá istá osoba. Vykonávacia inštitúcia príkazcu a vykonávacia inštitúcia príjemcu musia byť podľa návrhu zákona v rôznych členských štátoch EHP.
Vykonávacie inštitúcie pôsobiace v SR budú mať voči svojim klientom rovnaké povinnosti ako obdobné inštitúcie v iných krajinách EÚ resp. EHP.
Odsek 5 definuje pojem deň účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod, ktorým je deň keď príkazca splnil všetky podmienky požadované vykonávacou inštitúciou príkazcu na vykonanie cezhraničného prevodu. Táto definícia je nutná predovšetkým pre stanovenie začiatku trvania lehôt cezhraničného prevodu, ako aj určenie kurzov a úrokových sadzieb stanovených Európskou centrálnou bankou pre potreby výpočtu ekvivalentu 50 000.- EUR a 12 500 EUR; vzájomného výmenného kurzu medzi jednotlivými menami krajín EHP a úrokov z omeškania. Vykonávacia inštitúcia príkazcu môže stanoviť podmienky pre vykonanie cezhraničného prevodu (napr. náležitosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod, krytie sumy prevodu, právo stanoviť si lehotu k predloženiu prevodného príkazu na cezhraničný prevod pred dňom účinnosti tohto príkazu, vrátane úradných hodín na predkladanie prevodných príkazov na cezhraničný prevod a pod.), ktoré musí príkazca splniť, aby bol prevodný príkaz na cezhraničný prevod účinný. Deň účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod nemusí byť totožný s dňom prijatia prevodného príkazu, ak príkazca nesplnil všetky podmienky požadované vykonávacou inštitúciou príkazcu na vykonanie cezhraničného prevodu (napr. nedostatočné krytie sumy prevodu na účte príkazcu). Vždy musia byť splnené povinnosti stanovené osobitným právnym predpisom (napr. uvedenie platobných titulov v súlade s devízovým zákonom). V odseku 5 je uvedená aj možnosť iného termínu prevodu, ak príkazca stanoví deň, kedy majú byť peňažné prostriedky odpísané z účtu, ktorý býva v bankovej praxi označovaný ako deň splatnosti. Účinnosť príkazu potom nastáva až v deň splatnosti, za predpokladu, že sú splnené stanovené podmienky účinnosti požadované inštitúciou príkazcu na vykonanie cezhraničného prevodu.
Odsek 6 upravuje náležitosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod. 
 
 K § 13 

Cieľom § 13 je zaistenie transparentnosti podmienok vykonávania cezhraničných prevodov a zlepšenie informovanosti verejnosti. Návrh predpokladá povinnosť vykonávacích inštitúcií podať vo svojich prevádzkových priestoroch minimálny rozsah informácií o službách poskytovaných v súvislosti s cezhraničnými prevodmi. Informácia musí byť zrozumiteľná a okrem písomnej formy môže byť aj vo forme elektronickej. Medzi povinné informácie patrí lehota alebo deň, kedy sa suma prevodu odpíše z účtu príkazcu, lehota alebo deň, kedy sa suma prevodu odpíše z účtu vykonávacej inštitúcie príkazcu, výška, sadzba alebo spôsob výpočtu poplatkov vykonávacej inštitúcie príkazcu platených príkazcom, resp. v prípade osobitne regulovaného cezhraničného prevodu všetkých poplatkov platených príkazcom, vrátane poplatkov za sprostredkovanie cezhraničného prevodu. Povinnosťou každej vykonávacej inštitúcie bude ďalej informovať o vlastných reklamačných postupoch, ako aj o postupoch orgánu pre mimosúdne riešenie sporov pôsobiaceho podľa zákona o platobnom styku. Medzi povinné informácie ďalej patria lehoty vykonania prevodu, pričom táto povinnosť sa uplatňuje na osobitne regulované cezhraničné prevody vždy a na ostatné prevody len za predpokladu, že sú tieto lehoty známe, t.j. sú určené týmto zákonom podľa §16 ods. 1, alebo keď ich môže vykonávacia inštitúcia príkazcu získať napr. na základe korešpondenčných vzťahov.

K §14 

Obsahuje tzv. následné zrozumiteľné informácie, ktoré musí vykonávacia inštitúcia príkazcu a vykonávacia inštitúcia príjemcu svojmu klientovi poskytnúť po vykonaní prevodu, pokiaľ sa ich klient výslovne nevzdá. Informácie musia byť v rovnakej forme ako predbežné informácie podľa §13, spravidla bývajú súčasťou výpisu z účtu. Návrh stanovuje v súlade so smernicou minimálny rozsah následných informácií, ku ktorým patrí predovšetkým identifikácia cezhraničného prevodu, suma cezhraničného prevodu bez akýchkoľvek zrážok, výška účtovaných poplatkov, deň kedy bola suma cezhraničného prevodu odpísaná z účtu príkazcu, pokiaľ má byť táto informácia poskytnutá príkazcovi, alebo deň kedy bola suma prevodu pripísaná na účet príjemcu, ak ide o informáciu poskytovanú príjemcovi. Vykonávacia inštitúcia príjemcu musí svojho klienta informovať o tom, že príkazca stanovil, že časť alebo všetky poplatky za prevod má znášať príjemca. 

K §15 

Vykonávacia inštitúcia pred poskytnutím služby konkrétnemu klientovi je povinná na žiadosť príkazcu poskytnúť mu informácie podľa §15. Toto vyhlásenie je pre vykonávaciu inštitúciu záväzné. Náklady, ktoré súvisia s použitými výmennými kurzami sú napr. o náklady, ktoré vznikajú pri výmene sumy cezhraničného prevodu z jednej meny na inú. Vykonávacia inštitúcia príkazcu má právo odmietnuť vykonať cezhraničný prevod, napr. v prípade podozrenia prania špinavých peňazí, alebo keď nie je schopná zaručiť fixný termín prevodu požadovaný klientom.  

K § 16 

Účelom návrhu zákona je zaručiť klientovi vykonanie cezhraničných prevodov v pevne stanovených lehotách a umožniť odškodnenie klienta v prípade porušenia týchto lehôt.
Ustanovenie odseku 1 ukladá vykonávacej inštitúcii príkazcu vykonať prevody v zákonnej lehote, pokiaľ nie je dohodou medzi príkazcom a vykonávacou inštitúciou príkazcu stanovená iná lehota. 
Pre stanovenie lehôt je dôležitý deň účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod, ktorý je upravený v § 12 ods. 4). Pri stanovení lehôt používa zákon pojem bankový pracovný deň, ktorý definuje v prvej hlave - v § 2 ods. 10. Lehoty vykonania cezhraničných prevodov začínajú plynúť nasledujúci bankový pracovný deň po dni účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod.
Vykonávacia inštitúcia príkazcu má povinnosť v lehote v zmysle odseku 1 zabezpečiť cezhraničný prevod až do momentu pripísania sumy cezhraničného prevodu na účet vykonávacej inštitúcie príjemcu, kedy začína zodpovednosť vykonávacej inštitúcii príjemcu, ak podľa odseku 7, resp. podľa § 20 nepreukážu, že porušenie povinností nebolo spôsobené nimi.
Povinnosťou vykonávacej inštitúcii príjemcu podľa odseku 4 je nasledujúci bankový pracovný deň po prijatí sumy cezhraničného prevodu na svoj účet, pripísať predmetnú sumu na účet príjemcu.
Za nedodržanie lehôt dohodnutých v súlade s odsekmi 1 a 4 ukladá toto ustanovenie vykonávacej inštitúcii príkazcu alebo vykonávacej inštitúcii príjemcu povinnosť odškodniť svojho klienta vo forme platby úrokov z omeškania. Zákon nerieši, na čí podnet bude toto odškodnenie zaplatené. 
V prípade osobitne regulovaného cezhraničného prevodu preberá návrh zákona  z európskeho práva úplne nový v slovenskom právnom poriadku doposiaľ neznámy princíp. Vykonávacia inštitúcia príkazcu bez ohľadu na spôsobenie chyby pri vykonaní prevodu nesie vždy zodpovednosť za oneskorenie vykonania prevodu, teda aj za sprostredkujúce inštitúcie pôsobiace ako medzičlánky v procese prevodu. Vykonávacia inštitúcia príkazcu má potom regresný nárok voči svojej sprostredkujúcej inštitúcii, ktorá má regres voči ďalšej sprostredkujúcej inštitúcii (ak bola v reťazci prevodu) tak, že konečnú náhradu platí tá inštitúcia, ktorá ako posledná prijala včas bezchybný príkaz. Naplnenie týchto povinností vyplýva z legislatívnych noriem platných v krajinách EHP, ktoré sú už v súčasnosti harmonizované so smernicou 97/5/ES.
Odseky 6 a 8 stanovujú spôsob výpočtu úrokov z omeškania. Úrok z omeškania má povahu špeciálnej sankcie. Preto si účastníci prevodu môžu podľa odseku 9 uplatňovať aj právo na náhradu škody, vzniknuté oneskorením vykonania cezhraničného prevodu. Úrok z omeškania sa do náhrady škody nezapočítava. Nie sú dotknuté ani iné práva, napríklad právo na zaplatenie dohodnutej zmluvnej pokuty.

K §17
 
V súlade so smernicou zakotvuje ustanovenie odseku 1 zásadu, že náklady na vykonanie cezhraničného prevodu hradí príkazca, t.j., že poplatky za vykonanie cezhraničného prevodu nesmú byť odpočítané zo sumy cezhraničného prevodu, ak on sám neurčí neuvedie inak. To znamená, že okrem prípadu, keď príkazca uviedol, že poplatky za cezhraničný prevod bude úplne alebo čiastočne znášať príjemca, musí byť na účet príjemcu pripísaná suma cezhraničného prevodu v plnej výške, ako bola poukázaná príkazcom. Vykonávacia inštitúcia príjemcu je oprávnená naúčtovať príjemcovi iba poplatky súvisiace napr. s konverziou (premenou mien), s vedením jeho účtu, nie však poplatok za vykonanie cezhraničného prevodu, a to samostatnými položkami.
V prípade, že príkazca určí, že poplatok za vykonanie cezhraničného prevodu hradí úplne alebo čiastočne príjemca, potom si vykonávacie inštitúcie a sprostredkujúce inštitúcie môžu znížiť sumu cezhraničného prevodu o poplatok za vykonanie cezhraničného prevodu.
Ustanovenia odsekov 2, 3 a 4 riešia prípady, ak dôjde k porušeniu uvedených povinností. Podľa povahy porušenia zákonnej povinnosti je buď vykonávacia inštitúcia príkazcu alebo vykonávacia inštitúcia príjemcu povinná vrátiť neoprávnene stiahnutú alebo naúčtovanú sumu príjemcovi, a to na vlastné náklady. Ak porušenie povinnosti spôsobila sprostredkujúca inštitúcia, má v prípade osobitne regulovaného cezhraničného prevodu vykonávacia inštitúcia príkazcu voči nej právo regresu.
Vykonávacia inštitúcia príkazcu a sprostredkujúce inštitúcie sú vo svojom pokyne povinné uviesť, kto znáša poplatky za cezhraničný prevod, pričom môžu postupovať napr. podľa pravidiel spoločnosti S.W.I.F.T.

K §18 

Ustanovenie odseku 1 ukladá povinnosť vykonávacej inštitúcii príkazcu voči príkazcovi v prípade, že cezhraničný prevod nie je vôbec vykonaný. Ak nie je dodržaná lehota prevodu dohodnutá v súlade zo zákonom alebo stanovená zákonom, je potrebné, aby príkazca požiadal o odškodnenie.
V prípade, že sa do 14 bankových pracovných dní nasledujúcich po dni doručenia písomnej žiadosti klienta cezhraničný prevod vykoná, vykonávacia inštitúcia príkazcu je povinná odškodniť príkazcu podľa § 16 Splnením povinnosti stanovenej v ustanovení ods. 1 končí povinnosť vykonávacej inštitúcie príkazcu dokončiť prevod.
Odsek 3 ukladá povinnosť sprostredkujúcej inštitúcii vrátiť sumu cezhraničného prevodu v plnej sume vrátane úrokov z omeškania a poplatkov v prospech vykonávacej inštitúcie príkazcu alebo inej sprostredkujúcej inštitúcie, od ktorej prijala pokyn k vykonaniu cezhraničného prevodu. Pod maximálnym úsilím sa rozumie uskutočnenie príslušných opatrení tak, aby bola suma cezhraničného prevodu nájdená a vrátená vykonávacej inštitúcii príkazcu.  Výnimkou je odsek 4, ktorý sa zaoberá sprostredkovaním cezhraničného prevodu sprostredkujúcou inštitúciou, ktorú si výslovne zvolila vykonávacia inštitúcia príjemcu.
Podľa odseku 5 nemajú ustanovenia predchádzajúcich odsekov vplyv na nárok účastníkov cezhraničného prevodu na náhradu skutočne vzniknutej škody. Nie sú dotknuté ani iné právne nároky.

K §19 

Smernica rieši situáciu neúspešného cezhraničného prevodu s limitovanou povinnosťou vrátiť sumu cezhraničného prevodu len do výšky 12 500 EUR alebo ekvivalentu tejto sumy v iných menách krajín EHP podľa kurzu stanoveného Európskou centrálnou bankou ku dňu účinnosti prevodného príkazu na cezhraničný prevod, a to aj v prípade, že suma cezhraničného prevodu bude vyššia než 12 500 EUR. Pokiaľ suma cezhraničného prevodu neprevyšuje 12 500 EUR je vykonávacia inštitúcia príkazcu povinná odškodniť príkazcu v plnej sume cezhraničného prevodu. 
Ustanovenie odseku 1 ukladá realizovať túto povinnosť vykonávacej inštitúcii príkazcu voči príkazcovi v prípade, že cezhraničný prevod nebude vôbec vykonaný. Ak nie je dodržaná lehota prevodu dohodnutá v súlade zo zákonom alebo stanovená zákonom, je potrebné, aby príkazca požiadal o odškodnenie.
Vykonávacia inštitúcia príkazcu je potom povinná v dodatočnej lehote 14 bankových pracovných dní nasledujúcich po dni od doručenia písomnej žiadosti príkazcu poskytnúť mu limitovanú sumu cezhraničného prevodu. 
V prípade, že sa do 14 bankových pracovných dní odo dňa doručenia písomnej žiadosti klienta cezhraničný prevod vykoná, vykonávacia inštitúcia príkazcu je povinná odškodniť príkazcu.
Platí zásada, že vykonávacia inštitúcia príkazcu plní stanovenú povinnosť bez ohľadu na to, či neuskutočnenie prevodu sama spôsobila, ak zákon neustanovuje inak.
Splnením povinnosti stanovenej v ustanovení odseku 1 končí povinnosť vykonávacej inštitúcie príkazcu dokončiť prevod. 
Odsek 3 ukladá povinnosť sprostredkujúcej inštitúcii vrátiť sumu cezhraničného prevodu v plnej sume vrátane úrokov a poplatkov v prospech vykonávacej inštitúcie príkazcu alebo inej sprostredkujúcej inštitúcie, od ktorej prijala pokyn k vykonaniu cezhraničného prevodu. Maximálnym úsilím sa rozumie uskutočnenie príslušných opatrení, tak, aby bola suma cezhraničného prevodu nájdená a vrátená vykonávacej inštitúcii príkazcu.
Odsek 4 predstavuje výnimkou zo zásady, že sumu neuskutočneného cezhraničného prevodu poskytuje vždy vykonávacia inštitúcia príkazcu. V prípade neuskutočnenia cezhraničného prevodu sprostredkujúcou inštitúciou, ktorú výslovne vybrala vykonávacia inštitúcia príjemcu, stanovuje zákon tejto inštitúcii povinnosť poskytnúť príjemcovi sumu cezhraničného prevodu limitovanú výškou 12 500 EUR.

K § 20 

Toto ustanovenie upravuje vylúčenie objektívnej zodpovednosti (liberáciu) vykonávacej inštitúcie za porušenie povinností pri vykonávaní cezhraničných prevodov peňažných prostriedkov, a to v prípadoch, keď k porušeniu povinnosti vykonávacej inštitúcie došlo kvôli vopred nepredvídateľným a neodvrátiteľným (neprekonateľným) dôvodom nezávislým od vôle vykonávacej inštitúcie (teda v prípadoch tzv. vyššej moci), prípadne ak k porušeniu povinnosti vykonávacej inštitúcie došlo kvôli postupu podľa zákona o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti. Dôkazná povinnosť, že ide o porušenie povinnosti kvôli zákonom ustanoveným dôvodom vylúčenia zodpovednosti je na strane vykonávacej inštitúcie.

K § 21 

Účelom § 21 je vymedzenie definícii a pojmov, ktoré sa v ďalších ustanoveniach zákona používajú. Prvý krát sa právne vymedzujú pojmy ako elektronický platobný prostriedok a elektronické peniaze. 
Ustanovenie odseku 1 zavádza na účely tohto zákona pojem elektronický platobný prostriedok, ktorým je platobný prostriedok diaľkového prístupu k peňažným prostriedkom – napr. banková platobná karta alebo platobná aplikácia  elektronického bankovníctva – napr. internet banking a platobný prostriedok elektronických peňazí – napr. elektronická peňaženka. 
Ustanovenie odseku 2 vymedzuje okruh osôb, ktoré vydávajú elektronické platobné prostriedky. Môžu nimi byť napr. NBS, banky, pobočky zahraničných bánk alebo iné osoby podľa osobitného zákona (napr. Eximbanka SR). Pre tieto osoby sa zavádza legislatívna skratka vydavateľ.
V odseku 3 sa zavádza pojem „držiteľ“. Držiteľom môžu byť fyzické alebo právnické osoby, ktorým bol vydaný na používanie elektronický platobný prostriedok na základe zmluvy s vydavateľom .
Podľa odseku 4 platobným prostriedkom diaľkového prístupu sa rozumie nástroj, ktorý umožňuje držiteľovi prístup k peňažným prostriedkom, a to prostredníctvom elektronických zariadení (napr. ATM) alebo iných technických zariadení (napr. imprinter). Takýmto nástrojom ja banková platobná karty (debetná, kreditná) alebo platobná aplikácia  elektronického bankovníctva (najmä internet banking, home banking, GSM banking  pod.).
Podľa odsekov 5, 6 a  7 elektronickým platobným prostriedkom je ďalej platobný prostriedok elektronických peňazí, pričom elektronické peniaze sú peňažnou hodnotou uchovanou v elektronickej forme na platobnom prostriedku elektronických peňazí. Platobným prostriedkom elektronických peňazí môže byť napr. elektronická peňaženka  (čipová aplikácia na bankovej platobnej karte) alebo softvérová peňaženka (elektronické peniaze uložené  v pamäti počítača), pričom elektronické peniaze možno vydať len na základe predchádzajúceho prijatia peňažných prostriedkov najmenej  vo výške  peňažnej hodnoty vydaných elektronických peňazí .  
Odseky  8 a 9 vymedzujú  debetnú a kreditnú bankovú platobnú kartu.
Odsek 10  upravuje preukazovanie totožnosti držiteľa. Pri bankovej platobnej karte sa držiteľ identifikuje zadaním osobného identifikačného čísla (PIN) alebo podpisom zhodným s podpisom na bankovej platobnej karte. Vydavateľ môže dohodnúť s držiteľom aj inú formu preukazovania totožnosti,  ako napríklad zadanie autentifikačných údajov z bankovej platobnej karty, pričom takáto forma preukazovania totožnosti  umožní držiteľovi nákup prostredníctvom elektronických sietí (napr. internetu). Pri platobnej aplikácii  elektronického bankovníctva (napr. internet banking)  sa držiteľ identifikuje zadaním osobného identifikačného čísla a zároveň autentifikačným údajom alebo elektronickým podpisom podľa osobitného zákona. Osobné identifikačné číslo prideľuje vydavateľ a  autentifikačný údaj vydavateľ dohodne s držiteľom 

K § 22 

V § 22 je upravená možnosť  NBS operatívne vydať vzorové obchodné podmienky na vydanie a používanie elektronického platobného prostriedku. Ak NBS vydá vzorové obchodné podmienky, vydavateľ je povinný vo svojich obchodných podmienkach informovať o prípadných vecných odchýlkach, pričom túto povinnosť si splní do troch mesiacov odo dňa vydania vzorových obchodných podmienok. 

K § 23 

Účelom § 23 je vecne vymedziť obsah obchodných podmienok vydavateľa na vydanie a používanie elektronického platobného prostriedku, ako aj povinnosti vydavateľa vo vzťahu k jeho obchodným podmienkam. 
V odseku 1 sú upravené náležitosti obchodných podmienok vydavateľa. Obchodné podmienky ponechávajú dostatočný konkurenčný priestor pre vydavateľa, ktorý si stanoví podmienky na vydanie elektronického platobného prostriedku.  Používanie elektronického platobného prostriedku je podmienené dodržiavaním postupu, ktorý vydavateľ upraví vo svojich  obchodných podmienkach a je povinnosťou držiteľa tento postup dodržiavať. Ide o  postup,  ako správne a bezpečne používať elektronický platobný prostriedok vrátane bezpečnostných údajov vydaných alebo pridelených vydavateľom prostredníctvom ktorých je umožnené používanie elektronického platobného prostriedku (napr. osobné identifikačné číslo alebo autentifikačný údaj). Ďalej  obchodné podmienky vydavateľa obsahujú popis elektronického platobného prostriedku, základné technické informácie týkajúce sa technických zariadení určených na používanie elektronického platobného prostriedku, lehoty a spôsob vykonania zúčtovania, informáciu o cenách (napr. formou odkazu na platný sadzobník), spätnú výmenu elektronických peňazí a postupy a lehoty vybavovania reklamácií a sťažností. 
Odsek 2 upravuje povinnosť vydavateľa, pred uzatvorením zmluvného vzťahu a samotným vydaním požadovaného prostriedku, informovať záujemcu o vydanie elektronického platobného prostriedku o svojich obchodných podmienkach, ako aj o výške, resp. sadzbe poplatkov a úrokov vyplývajúcich z vydávania a používania elektronického platobného prostriedku. Túto informáciu môže vydavateľ poskytnúť v písomnej alebo, po dohode so záujemcom, v elektronickej forme.
Odsek 3 ustanovuje, že podmienky vydavateľa môžu byť zapracované priamo v zmluve, alebo môžu tvoriť súčasť zmluvy za predpokladu, že jednak zmluva výslovne obsahuje odkaz na obchodné podmienky vydavateľa a jednak sú tieto obchodné podmienky pripojené k tejto zmluve alebo ak ich držiteľ dostal najneskôr pri uzavretí zmluvy o vydaní a používaní elektronického platobného prostriedku.
Odsek 4 upravuje povinnosť vydavateľa v písomnej alebo elektronickej forme doručiť držiteľovi informáciu o každej zmene svojich obchodných podmienok (takouto informáciou môže byť aj doručenie textu samotnej zmeny), a to v lehote najmenej 30dní pred nadobudnutím účinnosti príslušnej zmeny obchodných podmienok.
Odsek 5 upravuje povinnosť vydavateľa poskytnúť NBS úplné znenie svojich obchodných podmienok, a to v lehote do 30 dní po vydaní svojich obchodných podmienok, ako aj po každej zmene týchto obchodných podmienok.      
   
K § 24  

Účelom § 24 je vymedziť zodpovednosť vydavateľa za bezchybnosť zúčtovania pri vyrovnaní vzájomných pohľadávok a záväzkov vyplývajúcich z používania elektronického platobného prostriedku držiteľom. 
Odseky 1 a 2 ustanovujú zodpovednosť vydavateľa za správnosť a včasnosť zúčtovania, čo znamená, že vydavateľ zodpovedá za bezchybnosť zúčtovania. V opačnom prípade je vydavateľ povinný vykonať nápravu.  Nápravou sa rozumie vrátenie peňažných prostriedkov odčerpaných zneužitím platobného prostriedku diaľkového prístupu inou osobou ako držiteľom (napr. § 24 taxatívne vymedzuje prípady, kedy má držiteľ nárok na vrátenie peňažných prostriedkov), ako aj ďalšej škody alebo vrátenie peňažných prostriedkov odčerpaných v dôsledku chybného zúčtovania pri použití bankovej platobnej karty, ktoré nie je spôsobené vydavateľom, pretože ku chybe došlo napr. technickým zlyhaním elektronického zariadenia (napr. držiteľ nedostal hotovosť pri výbere z bankomatu, avšak použitie bankovej platobnej karty bolo vydavateľom zúčtované) alebo opravné zúčtovanie podľa § 5 alebo  vysporiadanie finančných dôsledkov vyplývajúcich napr.  úrok z omeškania.  
Odsek 3 upravuje povinnosť vydavateľa poskytnúť držiteľovi správu o zúčtovaní a odsek 4  upravuje náležitosti takejto správy, ako napr. sumu položky, dátum uskutočnenie položky, dátum zúčtovania položky, popis položky a podobne.    

K § 25

Účelom navrhnutého §25 je vymedziť prípady vrátenia peňažných prostriedkov držiteľovi, ktoré boli  odčerpané zneužitím  bankovej platobnej karty  inou osobou ako držiteľom ako aj   zodpovednosť vydavateľa a držiteľa za škodu vzniknutú v dôsledku zneužitia bankovej platobnej karty inou osobou ako držiteľom. V prípadoch, ak držiteľ opomenie svoje zmluvné povinnosti alebo koná podvodne, potom zodpovedá za vzniknutú škodu.
Navrhnutý §25 odsek1 upravuje zodpovednosť za zneužitie stratenej alebo ukradnutej bankovej platobnej karty inou osobou ako držiteľom. Podľa §25 odseku1 písmena a) držiteľ zodpovedá  za  odčerpanie peňažných prostriedkov takýmto použitím bankovej platobnej karty do okamihu oznámenia straty alebo krádeže bankovej platobnej karty len do výšky písomne dohodnutej medzi vydavateľom a držiteľom a za ďalších podmienok písomne dohodnutých medzi vydavateľom a držiteľom. Pritom sa predpokladá, že vo vzorových obchodných podmienkach na vydanie a používanie elektronických platobných prostriedkov, ktoré bude Národná banka Slovenska oprávnená vydať podľa §22 navrhnutého zákona, sa vykonávacím inštitúciám odporučí dohodnúť si s držiteľmi sumu 150 EUR alebo ekvivalent tejto sumy v slovenských korunách v prípadoch, ak totožnosť držiteľa nebola overená osobným identifikačným číslom. (Rovnakú sumu totiž obsahuje odporúčanie Európskej komisie.) Podľa §25 odseku1 písmena b)  zodpovednosť za vzniknutú škodu po okamihu oznámenia straty alebo krádeže bankovej platobnej karty je na strane vydavateľa a držiteľ nezodpovedá za takto vzniknutú škodu. 
Odseky  2 a 3 ustanovujú zodpovednosť za zneužitie  bankovej platobnej karty inou osobou ako držiteľom, kedy sa neuplatňuje zodpovednosť podľa odseku 1 písmena a), a to  bez jej fyzického predloženia alebo preukázania (nákup prostredníctvom elektronických sietí – napr. internetu), alebo jej  fyzickým predložením bezelektronického overenia prostredníctvom telekomunikačných sietí  (podlimitné transakcie na imprintri). V tomto prípade je zodpovednosť na strane vydavateľa a držiteľ nezodpovedá za takto vzniknutú škodu.
Odsek 4 upravuje dôvody, pri ktorých je vylúčené, aby držiteľ mal nárok voči vydavateľovi na vrátenie odčerpaných peňažných prostriedkov. Takýmito dôvodmi je hrubé zanedbanie plnenie povinností držiteľa a tiež podvodné konanie držiteľa, v dôsledku ktorých došlo k odčerpaniu peňažných prostriedkov.

K § 26

V odseku 1 sú upravené povinnosti držiteľov bankových platobných kariet alebo iných platobných prostriedkov diaľkového prístupu, najmä povinnosť držiteľa bezodkladne podať oznámenie o strate alebo krádeži bankovej platobnej karty, alebo zneužití  platobného  prostriedku diaľkového prístupu vydavateľovi alebo ním poverenej osobe. Bezodkladným oznámením sa znižuje riziko vzniku prípadnej škody. 
V odseku 2 sa ukladá povinnosť vydavateľovi vytvoriť technické podmienky na prijímanie  oznámení držiteľa, napr.  zriadením nepretržitej pevnej telefónnej linky . Zároveň je vydavateľ povinný bezodkladne zamedziť ďalšiemu používaniu platobného prostriedku diaľkového prístupu.

K § 27

V § 27 sa ustanovuje povinnosť vydavateľa predkladať Národnej banke Slovenska údaje o počte platobných prostriedkov elektronických peňazí v obehu a o hodnote vydaných elektronických peňazí, pričom podľa § 73 písm. b) podrobnosti o súvisiacich údajoch upraví Národná banka Slovenska všeobecne záväzným právnym predpisom. 

K § 28

V § 28 sa ustanovuje povinnosť vydavateľa informovať formou správy o zúčtovaní (§ 24 ods. 4 a ods. 5 písm. c) ) o uskutočnených položkách  a zostatkovej hodnote. 

K § 29

V § 29  upravuje zodpovednosť vydavateľa za správne vykonanie výmeny peňažnej hodnoty za elektronické peniaze a spätnej výmeny, ako aj za bezpečné uchovanie hodnoty elektronických peňazí. V prípade chybného vykonania výmeny alebo straty hodnoty elektronických peňazí spôsobenej technickými nedostatkami, je vydavateľ povinný vykonať nápravu. 

K § 30 

Podľa odseku 1 je vydavateľ povinný vykonať spätnú výmenu elektronických peňazí bezhotovostným prevodom alebo v hotovosti, ak o to držiteľ požiada počas doby platnosti  platobného prostriedku elektronických peňazí.  
Podľa odseku 2  si vydavateľ pri spätnej výmene môže účtovať len nevyhnutné náklady spojené s bezhotovostným prevodom alebo výplatou v hotovosti, pričom môže určiť minimálnu hodnotu na spätnú výmenu, ktorá nesmie byť nižšia ako suma 10 EUR alebo ekvivalent v SKK.

K § 31 

Ustanovenie implementuje niektoré ustanovenia článku 2 smernice o konečnom zúčtovaní.
Odsek 1 obsahuje definíciu platobného systému prevádzkovaného podľa zákona o platobnom styku. Takýto platobný systém predstavuje formálne zoskupenie najmenej troch jeho účastníkov, pričom sa do tohto počtu nezahŕňa zúčtovací agent a klíringový ústav. Výnimočne môžu platobný systém tvoriť aj dvaja účastníci článok2 písm.a) smernice o konečnom zúčtovaní, ak je takýto platobný systém prepojený na iné platobné systémy so sídlom v SR prevádzkované podľa zákona o platobnom styku alebo na systémy, ktoré sú prevádzkované podľa právneho poriadku ostatných štátov EÚ a štátov tvoriacich EHP, pričom aspoň jeden z týchto platobných systémov musí mať sídlo v SR. Existencia platobného systému so sídlom v SR predpokladá povolenie od NBS vzhľadom na skutočnosť, že NBS bude inštitúciou, ktorá oznámi existenciu systémov Komisii Európskych spoločenstiev. Zákonnou podmienkou pre vznik systému je tiež existencia písomnej dohody medzi účastníkmi systému, ktorá sa riadi právnym poriadkom SR, ako aj dohodnuté pravidlá fungovania systému (kto je prevádzkovateľom systému, kto je zúčtovacím agentom, zabezpečenie neodvolateľnosti príkazov, podmienky účasti v systéme a podobné pravidlá).
Odsek 2 vo všeobecnosti definuje typy systému, ktoré sa rozlišujú podľa spôsobu zúčtovávania transakcií (princíp hrubého zúčtovania, čistého zúčtovania alebo ich kombinácia).
Odsek 3 vytvára legislatívne prostredie pre existenciu systému zúčtovania v reálnom čase (tzv. RTGS).
Odsek 4 ukladá akémukoľvek systému povinnosť kontrolovať dáta určené na spracovanie.
Odsek 5 ustanovuje prípady, kedy povolenie na prevádzkovanie systému nie je potrebné. Jedná sa o prípad už existujúceho systému, kde je klíringovým ústavom právnická osoba poverená NBS a zúčtovacím agentom NBS. Povolenie sa nebude vyžadovať na systém, kde bude prevádzkovateľom NBS, nakoľko NBS je v postavení podľa tohto zákona inštitúciou vydávajúcou povolenie na prevádzkovanie systému, ako aj inštitúciou vykonávajúcou dohľad nad platobnými systémami v SR.
Podľa odseku 6 sa na tieto systémy taktiež vzťahujú všeobecné ustanovenia tohto zákona, pokiaľ v príslušnej hlave, ktorá upravuje jednotlivé systémy nie je ustanovené inak.
Odsek 7 výslovne určuje, že slovenské vykonávacie inštitúcie oprávnené vykonávať cezhraničný platobný styk §2 ods.8 písm.b) bod1 a tiež slovenské sprostredkujúce inštitúcie oprávnené sprostredkúvať cezhraničný platobný styk §2 ods.9 písm.b) bode1 môžu byť účastníkom zahraničných platobných systémov. Podmienkou však (v súlade so smernicou o konečnom zúčtovaní) je to, že musí ísť o zahraničné platobné systémy legálne prevádzkované v štátoch Európskej únie alebo Európskeho hospodárskeho priestoru, ak sa tieto platobné systémy riadia právnym poriadkom takého členského štátu Európskej únie alebo ďalšieho štátu Európskeho hospodárskeho priestoru, v ktorom má sídlo aspoň jeden z účastníkov tohto platobného systému.

K § 32 

Ustanovenie § 32 sa aproximujú niektoré skutočnosti smernice o konečnom zúčtovaní uvedené v článku 2.
Odsek 1 taxatívne vymenováva možných účastníkov systému. Pod pojmom podnik pomocných bankových služieb sa  rozumie  napríklad Autorizačné centrum Slovenska, a.s.
Odsek 2 v súlade so smernicou o konečnom zúčtovaní pripúšťa, aby jednu a tú istú funkciu vykonával jeden účastník, alebo tiež prípad, že bude vykonávať iba časť funkcie.
Odsek 3 obsahuje definíciu zúčtovacieho agenta, ktorým je v súčasnosti NBS, na účtoch ktorej (v súčasnosti účty povinných minimálnych rezerv) prebieha konečné zúčtovanie platobných príkazov.
Odsek 4 definuje klíringový ústav, ktorého funkciu dnes plní  právnická osoba poverená NBS.
Odseky 5 a 6 podrobnejšie popisujú spôsob vysporiadania v jednotlivých typoch platobných systémov definovaných v § 31 ods. 2 písm. a) a b) tohto zákona.
V odseku 7 je zavedená definícia príkazu pre potreby tejto časti zákona, ktorý nie je prevodným príkazom definovaným v § 2 návrhu tohto zákona. Príkaz tu definovaný je príkazom na prevedenie peňažných prostriedkov v inak ponímanej úrovni – ako pokyn účastníka systému. 
Odsek 8 ukladá povinnosť účastníkom systému mať svojho prevádzkovateľa, ktorým je jeden z účastníkov systému a predstavuje akéhosi „štatutárneho zástupcu systému“. Prevádzkovateľ je dôležitý pre potreby vydania povolenia a pre potreby jednoduchšej komunikácie so systémom s jednou osobou.  
V odseku 9 sa účastníkom a prevádzkovateľovi akéhokoľvek platobného systému ukladá povinnosť navzájom si poskytnúť aktuálne zoznamy osôb zodpovedných za vykonávanie  činností spojených s odovzdávaním príkazov a vedením zúčtovacích účtov. Zoznam osôb musí byť vždy aktuálny, schválený štatutárnym orgánom a musí obsahovať podpisové vzory alebo elektronické podpisy týchto osôb.

K § 33 

Odseky 1 a 2 ustanovujú všeobecné zásady uchovávania dokumentácie k príkazom a uchovávania súborov odovzdaných prevádzkovateľovi platné pre akýkoľvek systém. Je   povinnosťou každého účastníka a prevádzkovateľa, aby pre prípad reklamácie mali operatívny prístup k súborom v takej forme a štruktúre ako boli odovzdané, najmenej po dobu šiestich mesiacov. 
Tým nie je dotknutá povinnosť účastníkov uchovávať zúčtované príkazy ako účtovné dáta v súlade s odsekom 3 tohto zákona a inými všeobecne záväznými právnymi predpismi (napr. zákon o účtovníctve, zákon o Národnej banke Slovenska a pod.).

K § 34

Odsek 1 definuje, že zúčtovanie účtov sa uskutočňuje na zúčtovacích účtoch (v súčasnosti účty povinných minimálnych rezerv) na účtoch u zúčtovacieho agenta (v súčasnosti NBS).
Odsek 2 umožňuje zúčtovaciemu agentovi za účelom zabezpečenia zúčtovania a ako ochranu pred systémovým rizikom, vyžadovať od účastníkov, ktorým vedie účty, aby na týchto účtoch vždy držali ním stanovenú sumu peňažných prostriedkov.
Odsek 3 nadväzne na odsek ukladá povinnosť majiteľom zúčtovacích účtov mať na zúčtovacích účtoch vždy dostatok peňažných prostriedkov, to znamená prostriedky aj nad rámec prostriedkov stanovených v odseku 2,  a to podľa potreby krytia na zúčtovanie príkazov.
Odsek 4 umožňuje zúčtovaciemu agentovi poskytnúť účastníkom tzv. vnútrodenný úver, ak je ich likvidita nedostatočná. Úver však bude poskytnutý len pri poskytnutí zábezpeky účastníka, a to vo forme peňažných prostriedkov (napr. na účte termínovaného vkladu) alebo cenných papierov. Úver musí byť splatený účastníkom v ten istý deň,  ako bol poskytnutý.
Odsek 5 ustanovuje v nadväznosti na odsek 4 povinnosť pre zúčtovacieho agenta, aby cenné papiere, ktoré bude ochotný akceptovať ako zábezpeku pre účely zúčtovania príkazov účastníkov systému ako protihodnotu za poskytnutý úver, zverejnil pre účastníkov systému. 

K § 35 

Toto ustanovenie implementuje články 4, 5 a 9 bod 1 smernice o konečnom zúčtovaní. Hlavným zámerom ustanovení je zabezpečiť, aby sa príkaz, ktorý už raz vstúpil do systému, mohol aj dokončiť, a to aj vtedy, ak by inštitúcia medzitým zbankrotovala, alebo by na ňu bolo uvalené iné obdobné opatrenie. Ide o hlavný zámer predmetnej smernice – ochrániť účastníka systému pred rizikom spojeným s úpadkom niektorého účastníka systému.
Odsek 1 zakazuje odvolať príkaz, ktorý bol prijatý do systému od okamihu, ktorý bude stanovený v pravidlách toho ktorého systému. V štátoch EÚ môže existovať zákonom stanovený moment vstupu príkazu do systému a vtedy pravidlá systému musia rešpektovať predmetnú právnu normu. V našej legislatívnej úprave nie je moment vymedzený zákonom, ale môžu si ho jednotlivé systémy stanoviť sami,  musia ho však definovať v pravidlách systému. Predmetné ustanovenie zákonom zabezpečuje ochranu systému pred rizikami spojenými s existenciou systému.
Odseky 2 a 3 majú zabrániť vzniku „dominového efektu“ v platobnej neschopnosti ostatných účastníkov v platobnom systéme, ak na niektorého účastníka bol vyhlásený konkurz alebo obdobné opatrenie. V praxi to znamená, že predmetné peňažné prostriedky, resp. zábezpeka (kolaterál) sa nebudú blokovať vplyvom hore uvedených opatrení pre účely konkurzu, ale použijú sa na úhradu jeho záväzkov voči ostatným účastníkom systému, a to sprostredkujúcou inštitúciou za účelom uzavretia zúčtovania v danom dni (finalita zúčtovania). 
Odsek 3 ustanovuje, kedy príkazy prijaté do systému budú spracované v deň vyhlásenia konkurzu alebo obdobného opatrenia, a to pred okamihom tohto vyhlásenia alebo aj keď boli prijaté po okamihu tohto vyhlásenia,  a to podľa zákonom stanovených podmienok.  Zároveň toto ustanovenie ruší v našom právnom poriadku pravidlo „nultej hodiny“, to znamená, že sa zabraňuje retroaktívnym účinkom vyhlásenia účastníka za nesolventného, resp. prepočítanie pozícií zo spracovania na začiatok dňa. 
Odsek 4 aproximuje článok 9 bod 1 smernice o konečnom zúčtovaní. Zabraňuje, aby zábezpeka (poskytnutá v súvislosti s účasťou účastníka v systéme inému účastníkovi a určená na úhradu záväzkov dotknutého účastníka iným účastníkom - konkurz, zastavenie platieb) bola zahrnutá do konkurznej podstaty. V praxi to bude znamenať, že z predmetnej zábezpeky sa budú prednostne uhrádzať záväzky dotknutého účastníka plynúce z príkazov daných do systému voči ostaným účastníkom.
Odsek 5 ustanovuje, že zábezpeka poskytnutá či už zúčtovaciemu agentovi alebo inému účastníkovi v systéme, nebude použitá na realizáciu výkonu rozhodnutia (exekúcia a pod.)

K § 36 

Ustanovenia aproximujú niektoré ustanovenia článku 10 smernice o konečnom  zúčtovaní. V súlade s možnosťami klásť účastníkom požiadavky zo strany autority vykonávajúcej dohľad nad účastníkmi systému, zákon ukladá niektoré oznamovacie povinnosti ako prevádzkovateľovi, tak aj účastníkom, a to domácim a aj zahraničným účastníkom.

K § 37 

Súčasťou zmluvy o platobnom systéme sú pravidlá platobného systému (ide o obdobu obchodných podmienok bánk). Stanovenie obsahu pravidiel platobného systému je dôležité pri udeľovaní povolenia na prevádzkovanie platobného systému zo strany NBS. Zákon ustanovuje minimálne požiadavky na obsah pravidiel platobného systému, tým nie je dotknuté právo účastníkov systému vzájomne si dohodnúť ďalšie podmienky. Pravidlá platobného systému, okrem formálneho ustanovenia prevádzkovateľa, zúčtovacieho agenta a účastníkov systému vrátane ich práv a povinností, obsahujú podmienky dôležité pre fungovanie systému ako sú spôsob prenosu príkazov a ich zabezpečenie proti zneužitiu, spôsob zabezpečenia likvidity na zúčtovanie príkazov, vysporiadanie vzájomných pohľadávok a záväzkov účastníkov systému, menu prípadne meny, v ktorých je systém prevádzkovaný a pod. Dôležitou požiadavkou na obsah pravidiel platobného systému vyplývajúcou zo smernice je stanovenie okamihu prijatia príkazu platobným systémom, ktorý má veľký význam pre zabezpečenie neodvolateľnosti príkazov (§ 35).

K § 38 a § 39 

Prevádzkovateľom podľa odseku 1 a zároveň zúčtovacím agentom podľa § 39 je NBS. Toto ustanovenie je v súlade so smernicou (čl. 2 písm. f) a zároveň s  § 32 ods. 2 tohto zákona, podľa ktorého jeden účastník môže v systéme zabezpečovať viac funkcií.
Podľa odseku 2 NBS ako prevádzkovateľ môže uzatvoriť s každým účastníkom zmluvu o platobnom systéme, ktorá obsahuje náležitosti uvedené v písm. a) až h). 

K § 40 

V súlade s odsekom 1 sa okrem NBS účastníkom systému RTGS po splnení technických predpokladov stanú banky a pobočky zahraničných bánk. Zvláštne povolenie ani súhlas na vstup do systému sa pre existujúce banky a pobočky zahraničných bánk nevyžaduje.
Odsek 2 ustanovuje domáce a zahraničné subjekty, ktoré sa môžu stať účastníkom systému RTGS na základe osobitného súhlasu NBS. Účastníkmi systému RTGS sú menovite subjekty uvedené v prevodníku identifikačných kódov pre tuzemský platobný styk (odsek 3). 
O udelení súhlasu podľa odseku 2 NBS rozhodne na základe prechádzajúcej písomnej žiadosti s náležitosťami uvedenými v odsekoch 4 a 5. 
Podľa ustanovení odsekov 4 a 5 predkladajú všetci žiadatelia doklad preukazujúci ich legálne zriadenie (výpis z obchodného registra alebo z inej úradnej evidencie, v ktorej je žiadateľ zapísaný, a ak žiadateľ nie je zapísaný v žiadnej úradnej evidencii, vysvetlenie žiadateľa, na základe čoho bol zriadený). Okrem toho niektoré ďalšie podklady predkladajú podniky pomocných bankových služieb a obdobné zahraničné osoby, lebo ich účasť v platobnom systéme si vyžaduje činnosti nad rámec bežných činností poskytovaných ostatným účastníkom platobného systému. Takýmito činnosťami môže byť napríklad klíring kartových transakcií, finančné vysporiadanie obchodov s cennými papiermi a pod. V podstate ide o činnosti, ktoré v dnešnom systéme  vykonávajú tzv. subjekty tretích strán. Doteraz vstup týchto subjektov do platobného systému upravovalo rozhodnutie NBS, ktorým sa ustanovujú podmienky na uskutočňovanie medzibankového platobného styku formou príkazu tretej strany. Predmetné rozhodnutie nadobudnutím účinnosti tohto zákona navrhujeme zrušiť. Jedným z hlavných dôvodov je nesúlad zaužívaného pojmu „tretia strana“ s terminológiu EÚ, podľa ktorej sa týmto pojmom rozumie klient úverovej inštitúcie. Všetky relevantné ustanovenia predmetného rozhodnutia boli prevzaté do odsekov 4 až 7 tohto zákona s tým, že nad rámec pôvodného rozhodnutia sa postupom uvedeným v týchto odsekoch pri vstupe do systému RTGS, ako aj pri vstupe do systému prevádzkovaného podľa tretej hlavy tohto zákona, budú primerane riadiť všetky subjekty, ktoré nevykonávajú svoju činnosť podľa zákona o bankách, t.j. nemajú bankovú licenciu.

K § 41 

Základné práva a povinnosti účastníkov systému RTGS ustanovené týmto paragrafom vyplývajú zo súčasnej praxe overenej počas viac ako 8 rokov prevádzky platobného systému. Ustanovenia odsekov 1 až 5 boli prevzaté z vyhlášky Národnej banky Slovenska č. 275/1994Z.z. o zásadách platobného styku medzi bankami, ktorá sa týmto zákonom zrušuje. Predmetná vyhláška v podstate upravovala pravidlá súčasného systému toho času jediného platobného systému SR. Náhradou vyhlášky sú ustanovenia tretej hlavy tohto zákona. Práva a povinnosti účastníkov systému RTGS platia primerane aj pre systém prevádzkovaný  podľa tretej hlavy tohto zákona.

K § 42 

Odsek 1 ustanovuje spôsob prenosu príkazov medzi účastníkmi a Národnou bankou Slovenska v systéme RTGS. Prenos príkazov medzi účastníkmi a Národnou bankou Slovenska bude prebiehať v elektronickej podobe. Podstata systému RTGS vylučuje odovzdávanie príkazov na tlačivách. 
K odseku 2 - Rovnako podstata systému RTGS vylučuje odovzdávanie príkazov v inej forme ako vo forme úhrady. 
K odseku 3 - Na rozdiel od súčasného systému, kedy sú výsledky spracovania príkazov účastníkom odovzdávané súhrnne raz na konci dňa, systém RTGS bude okamžite po zúčtovaní každého jednotlivého príkazu  potvrdzovať jeho zúčtovanie účastníkovi, ktorý vedie účet príkazcu a zároveň účastníkovi, ktorý vedie účet príjemcu. Takáto informácia je záväzná a účastníci, ktorých vnútorné systémy pracujú v reálnom čase, môžu na základe nej príkaz okamžite zúčtovať vo svojom účtovníctve.

K § 43

K odseku 1 - NBS ako prevádzkovateľ systému zodpovedajúcim spôsobom zabezpečí ochranu príkazov odovzdaných systému proti rôznym formám zneužitia.  Účastníci sa pri prenose dát riadia pokynmi NBS.
V odseku 2 sa zakazuje sa účastníkom i NBS spracovať a zúčtovať neúplné alebo nesprávne príkazy. 

K § 44

Požiadavky na spôsob zabezpečenia likvidity účastníkov NBS definovala v súlade s § 34 všeobecne platným pre akýkoľvek platobný systém. 
Odsek 1 oprávňuje NBS ako zúčtovacieho agenta stanoviť povinný minimálny zostatok na zúčtovacom účte účastníka na účely zabezpečenia minimálnej likvidity potrebnej na krytie príkazov účastníka. Povinný minimálny zostatok na zúčtovacom účte nie je totožný s povinnými minimálnymi rezervami bánk. NBS môže v prípade potreby určiť povinný minimálny zostatok na účte účastníka, ktorý nepodlieha tvorbe povinných minimálnych rezerv.
Účastník zabezpečuje na svojom zúčtovacom účte dostatok peňažných prostriedkov na krytie svojich príkazov. Jedným z možných zdrojov likvidity je úver od NBS podľa odseku 2. V praxi sa tento úver nazýva „vnútrodenný“, je určený na dočasné preklenutie nedostatku peňažných prostriedkov na zúčtovacom účte a musí byť poskytnutý aj splatený v rámci jedného dňa.
V systéme RTGS, v ktorom sa kladú vysoké nároky na bezpečnosť, je v súlade s požiadavkami EÚ nevyhnutné, aby úver poskytnutý podľa ods. 2 bol plne zabezpečený cennými papiermi (odsek 3). 
Zoznam cenných papierov podľa odseku 4 bude pre účastníkov prístupný priamo v systéme RTGS.
Ak napriek možným zdrojom získania likvidity na zúčtovacom účte účastníka systému nebudú v čase uzávierky systému dostatočné peňažné prostriedky, NBS podľa odseku 5 vráti nekryté príkazy bez ich zúčtovania.

K § 45  

Spôsob vysporiadania vzájomných pohľadávok a záväzkov vyplýva z definície systému RTGS (§ 31 ods. 3). Príkazy budú okamžite zúčtované na zúčtovacích účtoch za predpokladu, že si účastníci na týchto zúčtovacích účtoch zabezpečili likviditu podľa § 44.

K § 46 

Preberanie a odovzdávanie príkazov medzi NBS a účastníkmi  sa uskutočňuje v rámci vymedzeného času, ktorý je súčasťou zmluvy o platobnom systéme podľa § 38 ods. 2 písm. g). Systém RTGS  nezúčtuje príkazy s iným dátumom ako je deň odovzdania týchto príkazov. Príkazy odovzdané po uzávierke systému NBS vráti účastníkom nezúčtované.

K § 47 

Pri zavedení systému do prevádzky sa nepočíta s inou menou ako slovenská koruna. Po vstupe SR do EÚ NBS počíta s možnosťou zúčtovania príkazov v Euromene. Po vstupe do Európskej menovej únie systém bude pracovať len v Euromene.

K § 48 

K odseku 1 – v súlade s rozhodnutím 5. mimoriadneho valného zhromaždenia akcionárov súčasného prevádzkovateľa platobného systému zo dňa 29.1.2002 bude platobný systém s kombináciou princípov hrubého a čistého zúčtovania prevádzkovať NBS. Tým nie je dotknuté právo NBS v budúcnosti poveriť prevádzkovaním tohto platobného systému inú právnickú osobu v súlade s odsekom 3.
Podľa odseku 2 NBS s každým účastníkom platobného systému uzatvorí zmluvu o platobnom systéme, ktorá bude obsahovať predpísané náležitosti a) až g).

K § 49 

Zúčtovacím agentom rovnako ako v systéme RTGS je NBS. Toto ustanovenie vychádza zo súčasnej praxe, kedy funkciu zúčtovacích účtov plnia účty peňažných rezerv bánk.

K § 50 

Podľa odseku 1 sú účastníkom systému NBS a po splnení technických predpokladov banky a pobočky zahraničných bánk so sídlom na území SR.
Odsek 2 ustanovuje, ktoré subjekty so sídlom na území SR (iné ako banky a pobočky zahraničných bánk) sa môžu stať účastníkom systému. Menovite sú účastníkom systému subjekty uvedené v prevodníku identifikačných kódov pre tuzemský platobný styk (odsek 3). 
Súhlas na vstup do systému pre účastníkov podľa odseku 2 vydáva NBS obdobným spôsobom ako súhlas na vstup do systému RTGS. Preto sa na navrhované ustanovenia §50 odsekov 3 až 7 obdobne vzťahuje aj dôvodová správa k §40.

K § 51  

Práva a povinnosti účastníkov systému  vychádzajú zo súčasnej praxe a boli prevzaté z vyhlášky Národnej banky Slovenska č. 275/1994Z.z. o zásadách platobného styku medzi bankami. Tieto práva a povinnosti platia primerane aj pre účastníkov systému RTGS (druhá hlava) s výnimkou odseku 2, ktorý vychádza zo skutočnosti, že súčasný systém okrem príkazov vo forme úhrady spracováva aj príkazy vo forme inkasa (§ 52 ods. 2).

K § 52 

K odseku 1 - Rovnako ako v systéme RTGS aj v tomto systéme je prenos príkazov založený na elektronickom prenose.  
K odseku 2 - Na rozdiel od systému RTGS tento systém spracováva okrem príkazov vo forme úhrady aj príkazy vo forme inkasa (odsek 2).
K odseku 3 - Ďalší rozdiel medzi systémom RTGS a týmto systémom spočíva v tom, že zatiaľ čo systém RTGS zúčtovaný príkaz okamžite zasiela obidvom zúčastneným stranám, tento systém odovzdáva výsledky spracovania súhrnne (raz denne) účastníkom, ktorí vedú účty príjemcov sumy prevodu.

K § 53 

K odseku 1 - Prevádzkovateľovi a účastníkom sa ukladá povinnosť zabezpečiť príkazy odovzdané systému. Cieľom je, aby príkazy boli zodpovedajúcim spôsobom (obdobne ako v systéme RTGS) chránené proti rôznym formám zneužitia.
Odsek 2 prevádzkovateľovi a účastníkom zakazuje spracovať neúplné alebo nesprávne príkazy, pričom nie je dotknuté ustanovenie § 31 ods. 4 s tým, že úplnosť odovzdávaných príkazov prevádzkovateľ a účastníci zabezpečujú kontrolným súčtom rovnako ako v doterajšej praxi. Princípy tvorby kontrolného súčtu sú popísané v rámci štruktúry príkazov, ktorá je súčasťou zmluvy o platobnom systéme.

K § 54 

Spôsob zabezpečenia likvidity účastníkov tohto systému sa odlišuje od spôsobu zabezpečenia likvidity systému RTGS. Táto odlišnosť vyplýva z typu systému. Na rozdiel od systému RTGS účastníci nemajú možnosť preklenúť dočasný nedostatok likvidity na krytie platieb čerpaním vnútrodenného úveru od NBS (technicky a organizačne nie je možné zabezpečiť poskytnutie a vrátenie úveru vrátane prevodu majetkových práv na zábezpeku v rámci jedného prevádzkového dňa systému). Prevádzkovateľ teda spracováva príkazy len do výšky ich krytia na zúčtovacích účtoch vedených v NBS (odsek 1). Z uvedeného vyplýva, že účastníci sú povinní zabezpečovať na svojich zúčtovacích účtoch v NBS dostatok peňažných prostriedkov na krytie príkazov (odsek 2). Ak na konci prevádzkového dňa (v čase uzávierky systému) účastník nemá dostatok prostriedkov na krytie svojich príkazov, prevádzkovateľ tieto príkazy vráti účastníkovi nezúčtované. 

K § 55  

Uvedený spôsob vysporiadania vzájomných pohľadávok a záväzkov účastníkov systému, inými slovami konečné zúčtovanie príkazov, vyplýva z typu systému, v ktorom na rozdiel od systému RTGS dochádza k zúčtovaniu príkazov na zúčtovacích účtoch v NBS raz na konci dňa vo forme multilaterálnych čistých výsledkov. 

K § 56 

Pre preberanie a odovzdávanie príkazov medzi prevádzkovateľom a účastníkmi platí  čas vymedzený podľa § 48 ods.2 písm. f) zmluvy o platobnom systéme. Na rozdiel od systému RTGS, systém príkazy odovzdané po uzávierke systému spracuje ako príkazy odovzdané nasledujúci pracovný deň (odsek 2).

K § 57 

Odsek 1 ustanovuje, že podľa rozhodnutia NBS je systém prevádzkovaný v slovenských korunách. 
Odsek 2 ustanovuje, že na prevádzkovanie systému v inej mene ako v slovenských korunách sa vyžaduje predchádzajúci súhlas NBS.

K § 58

	Ustanovenia odsekov 1 a 2 predstavujú osobitné povinnosti prevádzkovateľa platobného systému v prípade, že NBS poverí prevádzkovaním tohto platobného systému právnickú osobu podľa § 48 ods. 3.

K § 59  

Ustanovenie §59 obsahuje všeobecné ustanovenia o Národnou bankou Slovenska vykonávanom dohľade nad platobnými systémami a platobným stykom.
Odsek 1 vymedzuje rozsah subjektov a činností, ktoré podliehajú dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom podľa navrhovaného zákona.
Odsek 2 vymedzuje, čo nie je predmetom dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom. 
Podľa odseku 3 za výkon dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom zodpovedá NBS.
Za týmto účelom vytvorenia predpokladov na výkon dohľadu ukladá odsek 4 prevádzkovateľovi systému a ďalším dohliadaným subjektom účastníkom povinnosť poskytnúť povereným osobám požadované informácie a potrebnú súčinnosť. 
Odsek 5 ukladá povinnosť centrálnemu depozitárovi cenných papierov, členom centrálneho depozitára cenných papierov a Stredisku cenných papierov SR poskytovať NBS súčinnosť pri výkone dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom. 
V odseku 6 sa ustanovuje, že pri výkone dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom sa postupuje v súlade s osobitnými predpismi (zákonom o bankách a zákonom o NBS), ak zákon o platobnom styku neustanovuje inak
Odsek 7 vymedzuje subjekty, s ktorými NBS spolupracuje pri výkone dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom.
Podľa odseku 8 je NBS povinná bezodkladne informovať príslušné orgány činné v trestnom konaní o skutočnostiach zistených pri výkone dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom a nasvedčujúcich tomu, že bol spáchaný trestný čin.

K § 60 

Odsek 1 ukladá osobám povereným výkonom dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom povinnosť zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach zistených pri výkone dohľadu nad platobnými systémami a platobným stykom (ďalej len „dohľad nad platobnými systémami“). 
V odseku 2 sa ustanovuje, kedy a v akom rozsahu môžu osoby poverené výkonom dohľadu nad platobnými systémami použiť informácie zistené pri výkone toho dohľadu.
V odsekoch 3 až 6 sú uvedené osoby a inštitúcie, ktorým je Národná banka Slovenska oprávnená poskytnúť informácie získané pri výkone dohľadu nad platobnými systémami.  
V odseku 7 sú definované podmienky, za ktorých sa môžu poskytnúť informácie získané pri výkone dohľadu nad platobnými systémami orgánom a osobám uvedeným v ods. 3 až 5.
V odseku 8 je definovaný účel použitia získaných informácií pri výkone dohľadu nad platobnými systémami.

K § 61

Toto ustanovenie upravuje oblasť povoľovacieho konania pre platobné systémy, ktoré by mohli v budúcnosti vzniknúť a fungovať popri existujúcich platobných systémoch. V záujme zachovania vysokej bezpečnosti a profesionality bude každý nový systém pôsobiaci v súlade s týmto zákonom podliehať povoľovaciemu konaniu. V súčasnosti je medzibankový platobný systém SR  prevádzkovaný poverenou právnickou osobou. Na tento systém sa nevzťahuje povoľovacie konanie. Povolenie na prevádzkovanie platobného systému sa nebude vyžadovať tiež pre systém prevádzkovaný NBS.
V odseku 1 je uvedená NBS ako orgán, ktorý bude kompetentný rozhodovať o udelení a tiež o zmene povolenia na prevádzkovanie platobného systému. Žiadateľ bude predkladať žiadosť o udelenie povolenia alebo žiadosť o jej zmenu NBS. 
Odsek 2 bližšie špecifikuje náležitosti žiadosti o povolenie na prevádzkovanie platobného systému. So žiadosťou sa okrem iných náležitostí predkladajú tiež základné dokumenty – zmluva o platobnom systéme a pravidlá platobného systému.
Odsek 3 taxatívne stanovuje podmienky, ktoré musia byť splnené na udelenie povolenia na prevádzkovanie platobného systému. Zákon vyžaduje, aby prevádzkovateľ systému bol akciovou spoločnosťou vzhľadom k väčšej priehľadnosti tejto formy právnickej osoby. V podmienkach pre udelenie povolenia je kladený veľký dôraz aj na splnenie technických a organizačných predpokladov spojených s výkonom činností.
Odsek 4 ustanovuje povinnosť pre prevádzkovateľa platobného systému dodržiavať podmienky počas doby platnosti udeleného povolenia.
V záujme zamedzenia prípadných špekulácií a manipulácií s povoleniami na prevádzkovanie platobných systémov sa v odseku 5 ustanovuje, že povolenie (ktoré sa udeľuje prevádzkovateľovi platobného systému na dobu neurčitú) nie je prevoditeľné na inú osobu, ani neprechádza na právneho nástupcu.
Obdobne ako pri bankových povolenia sa v odseku 6 upravuje lehota na podanie návrhu na  zápis povoleného prevádzkovania platobného systému do obchodného registra. Treba upozorniť, že ide iba o lehotu pre prevádzkovateľa platobného systému na podanie návrhu na zápis (nejde o lehotu pre súd na vykonanie zápisu do obchodného registra).
Odseky 7 a 8 ustanovujú, čo sa rozumie pod odbornou spôsobilosťou  dôveryhodnou osobou, a to len pre účely tohto zákona.

K § 62 

Ustanovenie odseku 1 poskytuje viacero možných opatrení k náprave a sankciám, pokiaľ NBS zistí nedostatky v prevádzkovaní systému. Podľa povahy nedostatku a jeho závažnosti môže ísť o požiadavku na odstránenie nedostatku, pokutu až po odobratie povolenia prevádzkovateľovi systému pri závažnom porušení povinnosti. Významnou sankciou môže byť nariadenie vylúčiť účastníka zo systému. 
Odsek 2 vymedzuje nedostatky v prevádzkovaní systému, ktoré sú dôvodom pre uloženie opatrenia k náprave či sankcie podľa odseku 1. Tieto nedostatky spočívajú predovšetkým v porušovaní podmienok stanovených pre udelenie povolenia a týkajú sa tiež neplnenia podmienok, za ktorých bolo povolenie udelené. Podmienky ustanovené v § 58 platia nielen pre udelenie povolenia, ale musia byť dodržiavané počas celej doby existencie systému. 
Odseky 3 až 5 ustanovujú špecifické prípady, kedy je NBS oprávnená uložiť pokutu za nedostatky v činnosti vykonávacej inštitúcie, sprostredkujúcej inštitúcie, účastníka platobného systému, vydavateľa alebo inej osoby, ako aj výšku tejto pokuty.
K odseku 6 – Uloženie opatrenia na nápravu alebo pokuty podľa odsekov 1 a 2 nemá vplyv na zodpovednosť prevádzkovateľa a účastníkov platobného systému podľa osobitných predpisov.
Odsek 7 ustanovuje splatnosť pokuty a iné skutočnosti spojené s jej uložením alebo uložením iných opatrení na nápravu.
Odsek 8 ustanovuje lehoty na uloženie pokuty.
Odsek 9 umožňuje NBS prerokovať nedostatky v činnosti ustanovených subjektov s členmi štatutárnych a dozorných orgánov týchto subjektov, ktorí sú povinní NBS poskytnúť súčinnosť.

K § 63

V prípadoch stanovených v odseku 1 sa ukladá NBS kompetencia odobrať povolenie prevádzkovateľovi systému, pokiaľ povolenie bolo získané na základe nepravdivých údajov, alebo ak prevádzkovateľ nezačal činnosť systému do zákonom stanovej lehoty od právoplatnosti povolenia na prevádzkovanie platobného systému, ak bolo prevádzkovanie platobného systému prerušené na dlhšie ako zákonom stanovené, prípadne ak boli zistené zákonom ustanovené nedostatky v prevádzkovaní platobného systému (sú ustanovené v paragrafe o opatreniach na nápravu a pokutách).
Odseky 2 a 3 stanovujú formálne náležitosti týkajúce sa odobratia povolenia.
Odseky 4, 5 a 6 ustanovujú postup pri uverejnení rozhodnutia o odobratí povolenia a pri jeho zápise do Obchodného registra.

K § 64 

Odobratie povolenia na prevádzkovanie platobného systému má za následok jeho zánik. Okrem toho toto ustanovenie vymedzuje prípady, kedy povolenie na prevádzkovanie platobného systému zanikne na základe iných skutočností. Ide o obdobné prípady, aké sú dôvodom pre zánik bankového povolenia podľa zákona o bankách. K zániku povolenia na prevádzkovanie platobného systému dôjde predovšetkým v prípade, ak dôjde k zrušeniu prevádzkovateľa systému alebo k ukončeniu výkonu činností, ku ktorým sa vyžaduje povolenie. Osobitná situácia môže nastať vtedy, ak počet účastníkov klesne pod zákonom predpísaný minimálny počet účastníkov platobného systému, a teda platobný systém prestane spĺňať jeden zo znakov definovaných v § 31 ods. 1 písm. a).

K § 65 

NBS z tohto zákona náleží kompetencia pri udeľovaní povolení pre prevádzkovanie systémov a pri dohľade nad platobnými systémami, toto ustanovenie následne ukladá NBS oznamovacie povinnosti, a to ako navonok vo vzťahu k EÚ, tak aj v rámci SR. 
Podľa odseku 1 NBS vedie predovšetkým aktuálne informácie o systémoch, na prevádzkovanie ktorých udeľovala povolenia vrátane informácií o ich prevádzkovateľoch a účastníkoch. Odo dňa vstupu do EÚ bude viesť aj zoznam systémov prevádzkovaných podľa právneho poriadku ostatných členských štátov EÚ, resp. EHP vrátane ich účastníkov, ktorí majú sídlo alebo organizačnú zložku na území SR.
Odsek 2 ukladá NBS povinnosť poskytovať vyššie uvedené informácie konkurzným súdom, Najvyššiemu súdu SR a rovnako tiež povinnosť sprístupniť tieto informácie verejnosti, aj spôsobom umožňujúcim diaľkový prístup (napríklad informácie prístupné v elektronickej forme). Povinnosť NBS informovať konkurzné súdy o systémoch a ich účastníkoch umožní na druhej strane konkurzným súdom informovať NBS o vyhlásení konkurzu  na majetok účastníka systému, ak je tento uvedený v zozname poskytnutom NBS.
Podľa odseku 3 je NBS odo dňa vstupu SR do EÚ povinná informovať Komisiu Európskych spoločenstiev o systémoch, ktorým bolo udelené povolenie a sú prevádzkované v súlade s týmto zákonom, o ich prevádzkovateľoch a účastníkoch a tiež o zániku povolenia k prevádzkovaniu systému.
K zabezpečeniu neodvolateľnosti príkazov prijatých systémom smeruje informačná povinnosť NBS stanovená v odsekoch 4 a 5.  NBS bude autoritou, na ktorú budú smerované informácie o zastavení platieb účastníkovi platobného systému, o vyhlásení konkurzu na majetok účastníka platobného systému alebo o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku účastníka platobného systému prevádzkovaného podľa zákona o platobnom styku, a to tak zo strany konkurzných súdov a iných orgánov v SR, ako aj od vstupu SR do EÚ zo strany k tomu určených orgánov krajín EÚ, resp. EHP. NBS je podľa týchto ustanovení povinná prijaté informácie ďalej oznámiť prevádzkovateľovi toho systému, ktorého účastníka sa informácia týka.
Obdobný princíp uvádza odsek 5 vo vzťahu k ostatným členským štátom EÚ, resp. Európskeho hospodárskeho priestoru po dni vstupu SR do EÚ. 
Odsek 6 určuje, že doručenú informáciu o zastavení platieb účastníkovi platobného systému, o vyhlásení konkurzu na majetok účastníka platobného systému alebo o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku účastníka platobného systému prevádzkovaného podľa právneho poriadku iného členského štátu EÚ, resp. EHP, ak má tento účastník systému sídlo alebo organizačnú zložku na území SR, je NBS povinná oznámiť k príslušnému orgánu členského štátu EÚ, resp. EHP.

K § 66 

Vzhľadom na často krát  nejednotnú a rozporuplnú prax súvisiacu s uplatňovaním reklamácií v oblasti poskytovania bankových služieb, s cieľom zvýšiť ochranu klientov sa navrhuje ustanoviť zásady reklamačných postupov v oblasti poskytovania služieb platobného styku, teda v oblasti, ktorá je predmetom úpravy zákona o platobnom styku.
V odsekoch 1 a 2 sa ustanovuje povinnosť vykonávacej inštitúcie prijať reklamáciu v ktorejkoľvek jej organizačnej jednotke s prihliadnutím na druh poskytovanej služby. Vykonávacia inštitúcia musí ďalej zabezpečiť, aby počas celej prevádzkovej doby bol prítomný zamestnanec poverený vybavovať reklamácie. Nemusí sa jednať o vyčleneného zamestnanca výslovne len na účely reklamácie, pripúšťa sa aj o kumulovanú funkciu. Táto voľba je v kompetencii vykonávacej inštitúcie.
Ustanovenie odseku 3 ustanovuje lehoty na vybavenie reklamácie. Pokiaľ sa jedná o jednoduché prípady, vykonávacia inštitúcia vybaví reklamáciu ihneď, v zložitých prípadoch do 3 pracovných dní. Do tejto doby sa nepočíta čas potrebný na odborné posúdenie chyby. Celková doba reklamácie by však nemala trvať dlhšie ako 30 dní. Po márnom uplynutí 30 dňovej lehoty má reklamujúci rovnaké práva, akoby išlo o neodstrániteľnú chybu, klient môže požadovať opätovné poskytnutie služby, resp. zľavu z ceny poskytnutej služby, prípadne odstúpenie od zmluvy. Taktiež má právo na náhradu nákladov spojených s reklamáciou.
V odseku 4 sa ustanovuje povinnosť vykonávacej inštitúcie vydať písomné potvrdenie reklamujúcemu o podanej reklamácii a o spôsobe jej vybavenia. Písomné potvrdenie by malo obsahovať najmä údaje identifikujúce subjekt, ktorý je povinný prešetriť, kedy bola reklamácia podaná, kým, v akej veci a v prípade, že nie je možné vybaviť reklamáciu na mieste, vyjadrenie o ďalšom postupe, o lehotách a pod..
V odseku 5 sa zrušuje doterajšia prax, kedy banky a pobočky zahraničných bánk v prípade neúspešnej reklamácie, resp. reklamácie uplatnenej do 1 mesiaca a nad 1 mesiac inkasovali poplatky v rôznych výškach. Vzhľadom na pomerne vysoké (neraz niekoľko stokorunové) zálohové poplatky, často klienti (aj v opodstatnených prípadoch) radšej reklamáciu neuplatnili. Účelom tohto ustanovenia je zvýšiť ochranu klienta a motivovať vykonávacie inštitúcie poskytovať služby v takom rozsahu a kvalite, aby k reklamáciám vôbec nemuselo dochádzať. Výnimkou sú reklamácie kvôli používaniu bankových platobných kariet v zahraničí, kedy má vydavateľ v prípade neoprávnenej reklamácie po jej vybavení voči reklamujúcemu právo na úhradu takých nevyhnutných skutočných nákladov na vybavenie tejto reklamácie, ktoré vydavateľ uhradil tretím (prevažne zahraničným) osobám. Vydavateľ je však povinný bezodplatne preukázať reklamujúcemu výšku týchto nákladov uhrádzaných tretím osobám. Výnimkou sú ešte reklamácie kvôli vykonávaniu cezhraničných platieb, na ktorých sa spravidla podieľajú zahraničné vykonávacie inštitúcia §2 ods.8 písm.b) bod2 alebo zahraničné sprostredkujúce inštitúcie §2 ods.9 písm.b) bod2. Pri reklamáciách kvôli vykonávaniu cezhraničných platieb má vykonávacia inštitúcia voči reklamujúcemu právo na úhradu skutočných nákladov na vybavenie tejto reklamácie v takom rozsahu a za takých podmienok, ktoré sú vymedzené v jednotlivých ustanoveniach tretej hlavy zákona o platobnom styku, teda v ustanoveniach o vykonávaní cezhraničných platieb. 
V odseku 6 sa ustanovuje povinnosť vypracovať podrobný reklamačný poriadok, zverejniť ho, tiež viesť evidenciu o reklamáciách. Taktiež sa zakotvuje oprávnenie NBS nahliadať do dokumentácie o reklamáciách.  
V odseku 7 sa ustanovuje rovnaká povinnosť aj pre vydavateľa s výnimkou lehôt na vybavenie reklamácie podľa odseku 3  pri použití bankovej platobnej karty v zahraničí má vydavateľ na vybavenie takejto  reklamácie lehotu do 60 dní. 		

K §67 až 71

Cieľom navrhnutých ustanovení §67 až 71 je upraviť riešenie sporov z platobného styku tak, aby sa v pripravovanom zákone o platobnom styku v celom rozsahu splnili požiadavky vyplývajúce zo Smernice 97/5/ES o cezhraničných prevodoch z 2.januára 1997, ktorá platí v Európskej únii. Významnou súčasťou tejto smernice je článok10, ktorý zásadne vyžaduje vytvorenie mechanizmu primeraného a efektívneho mimosúdneho riešenia sporov medzi poskytovateľmi služieb peňažných prevodov a ich klientmi s tým, že jednotlivé krajiny môžu využiť už existujúce postupy v týchto krajinách. V Slovenskej republike ako  mimosúdny spôsob riešenia sporov už existuje rozhodcovské konanie. Rozhodcovské konanie je v súčasnosti upravené zákonom NRSR č. 218/1996Z.z. o rozhodcovskom konaní, pričom v súčasnosti sa pripravuje nový zákon o rozhodcovskom konaní (ktorý v porovnaní s doterajším zákonom vytvára v niektorých smeroch výhodnejší priestor pre zriaďovanie rozhodcovských súdov a pre priebeh rozhodcovských konaní).
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa ukazuje, že v podmienkach Slovenskej republiky je najefektívnejšie využiť postup podľa zákona o rozhodcovskom konaní, pričom zákon o platobnom styku upraví iba niektoré odchýlky pre stály rozhodcovský súd na rozhodovanie sporov z platobného styku tak, aby bola naplnená Smernica 97/5/ES o cezhraničných prevodoch zo dňa 2.1. 1997. 
Navrhnutý §67 predpokladá, že na rozhodovanie sporov z platobného styku sa vytvorí stály rozhodcovský súd podľa zákona o rozhodcovskom konaní, ktorý zriadia banky a pobočky zahraničných bánk, a to buď spoločne alebo prostredníctvom svojho reprezentatívneho záujmového združenia, teda prostredníctvom Asociácie bánk na Slovensku. Pritom stály rozhodcovský súd bude podľa všetkého zriedený prostredníctvom Asociácie bánk na Slovensku. V záujme lepšej územnej dostupnosti stáleho rozhodcovského súdu na rozhodovanie sporov z platobného styku sa navrhuje, že tento rozhodcovský súd má mať ústredie v Bratislave a zároveň dve pobočky (v Banskej Bystrici a v Košiciach).
Zároveň sa navrhuje uložiť, aby vykonávacie inštitúcie pre prevody peňažných prostriedkov, respektíve vydavatelia elektronických platobných prostriedkov boli povinní ponúknuť svojim klientom, respektíve držiteľom nimi vydaných elektronických platobných prostriedkov neodvolateľný návrh na uzavretie takej rozhodcovskej zmluvy, že ich vzájomné spory z platobného styku bude rozhodovať stály rozhodcovský súd na rozhodovanie sporov z platobného styku, ktorý zriadi Asociácia bánk na Slovensku. Pre Pritom klienti a držitelia nie sú povinní takýto návrhy prijať s tým, že v takomto prípade sa vzniknuté spory podľa všetkého budú riešiť v rámci súdnych konaní. 
Pri platobnom styku ide zväčša o prevody pomerne malých finančných čiastok. V záujme vytvorenia mechanizmu na finančne primerané a efektívne riešenie sporov z platobného styku – vrátane sporov o malé finančné čiastky – sa vychádza z toho, že za podanie návrhu na stály rozhodcovský súd na rozhodnutie sporu z platobného styku sa nemajú platiť poplatky. To zvýši dostupnosť stáleho rozhodcovského súdu aj pokiaľ ide o rozhodovanie sporov z platobného styku o malé finančné čiastky. Súčasne je však potrebné upraviť v §68 financovanie stáleho rozhodcovského súdu z príspevkov vykonávacích inštitúcií pre prevody peňažných prostriedkov a tiež vydavateľov elektronických platobných prostriedkov, ktorí majú na Slovensku svoje sídlo (ústredie), prípadne svoju pobočku (svoju organizačnú zložku).
Predložený návrh v §69 a §70 predpokladá aj čiastočnú úpravu ustanovení o štatúte a rokovacom poriadku stáleho rozhodcovského súdu, miesto rozhodcovského konania, jazyk rozhodcovského konania a trovy rozhodcovského konania na tomto stálom rozhodcovskom súde. Cieľom týchto ustanovení je vytvoriť v Slovenskej republike taký mechanizmus mimosúdneho riešenia sporov z platobného styku, ktorý bude - aj z hľadiska komfortu pre klientov – plne porovnateľný s existujúcimi mechanizmami mimosúdneho riešenia sporov z platobného styku v doterajších členských štátoch Európskej únie.

K §72

V ustanovení §72 sa navrhuje upraviť povinnosť mlčanlivosti o všetkých informáciách súvisiacich s platobným stykom (platobné tajomstvo) pre vykonávacie inštitúcie pri prevodoch peňažných prostriedkov, pre sprostredkujúce inštitúcie pri prevodoch peňažných prostriedkov, pre vydavateľov elektronických platobných prostriedkov, ako aj pre prevádzkovateľov a ostatných účastníkov platobných systémov prevádzkovaných podľa zákona o platobnom styku. Túto povinnosť mlčanlivosti sa navrhuje upraviť v obdobnom rozsahu, ako je upravené bankové tajomstvo v zákone o bankách. Takéto riešenie je opodstatnené preto, lebo banky a pobočky zahraničných bánk zároveň predstavujú absolútnu väčšinu subjektov, ktoré budú povinné zachovávať povinnosť mlčanlivosť podľa zákona o platobnom styku. V záujme vytvorenia plne kompatibilného režimu medzi bankovým tajomstvom a medzi povinnosťou mlčanlivosť podľa zákona o platobnom styku (platobným tajomstvom) sa tiež navrhuje ustanoviť, že platobné tajomstvo je „prelomené“ v rovnakom rozsahu a z rovnakých dôvodov ako bankové tajomstvo. Takéto vecné riešenie je výhodné aj z hľadiska lepšej prehľadnosti právneho poriadku, lebo pre porovnateľnú právnu problematiku (platobné tajomstvo a bankové tajomstvo), ktorá sa navyše z veľkej časti prelína, bude platiť vecne unifikovaná právna úprava.

K §73
      
V ustanovení §74 je obsiahnuté základné ustanovenie o postupe pri konaní o udelení povolenia, predchádzajúceho súhlasu, prípadne súhlasu Národnej banky Slovenska, ako aj o postupe pri konaní o uložení opatrenia alebo pokuty a pri konaní o ďalších veciach zverených Národnej banke Slovenska zákonom o platobnom styku. Na postup v týchto konaniach sa bude vzťahovať §94 až §114 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách, ktoré podrobne upravujú konanie vo veciach na, ktorých rozhodovanie je príslušná Národná banka Slovenska.

K § 74

V doterajšom právnom poriadku neexistuje všeobecná úprava o zaokrúhľovaní hotovostných peňažných platieb, napriek tomu, že v peňažnom obehu a vôbec v sústave platných peňažných platidiel (bankoviek a mincí) neexistujú jednohalierové mince. Neexistencia takéhoto ustanovenia je v hotovostnom peňažnom obehu dôvodom niektorých praktických problémov – ako sa má právne správne postupovať pri hotovostných peňažných platbách, ktorých „nekorunová“ časť je deiure vyčíslená napríklad na jednohalierové sumy. Preto sa v ustanovení §74 navrhuje všeobecne upraviť zaokrúhľovanie hotovostných peňažných platieb tak, aby sa ich „nekorunová“ časť automaticky zaokrúhľovala na najnižšiu nominálnu hodnotu platných minci (mincí v peňažnom obehu). Zaokrúhľovanie sa navrhuje vo všeobecnosti upraviť tak, že celkový zvyšok platby, ktorý nepresahuje polovicu nominálnej hodnoty najnižšej platnej mince, sa zaokrúhľuje nadol, a celkový zvyšok platby, ktorý presahuje polovicu nominálnej hodnoty najnižšej platnej mince, sa zaokrúhľuje nahor, a to na výšku nominálnej hodnoty najnižšej platnej mince, ak osobitný predpis pre niektoré špecifické záležitosti neupravuje zaokrúhľovanie peňažných platieb inak. Napríklad pre dane je upravené zaokrúhľovanie zistenej výšky dane len nahor.

K §75

Do §75 je zaradené splnomocňovacie ustanovenie na vydanie vykonávacích všeobecne záväzných právnych predpisov k tým ustanoveniam navrhovaného zákona o platobnom styku, ktoré si vyžadujú vydanie vykonávacích predpisov.

K §76

Predmetom navrhovaného zákona o platobnom styku je právna problematika, ktorá sa dotýka záväzkových právnych vzťahov vznikajúcich pri vykonávaní platobného styku a pri uplatňovaní iných ustanovení zákona o platobného styku. Navrhovaný zákon o platobnom styku však neobsahuje komplexnú úpravu týchto záväzkových právnych vzťahov. V záujme zamedzenia vzniku výkladových problémov o subsidiárnom uplatňovaní ustanovení Obchodného zákonníka alebo Občianskeho zákonníka sa navrhuje v §76 odseku1 ustanoviť, že na záväzkové právne vzťahy vzniknuté na základe zákona o platobnom styku sa vzťahujú ustanovenia Obchodného zákonníka, teda všeobecné predpisy o obchodných záväzkových vzťahoch, ak zákon o platobnom styku neustanovuje inak
Vzhľadom na skutočnosť, že predmetom navrhovaného zákona o platobnom styku je aj právna problematika, ktorá sa dotýka cezhraničných vzťahov (vykonávania cezhraničných platieb), navrhuje sa do zákona o platobnom styku zaradiť aj §76 odsek2, ktorý upravuje vzťah zákona k medzinárodným zmluvám. Podľa §76 odseku2 sa ustanovenia zákona o platobnom styku nepoužijú na také konkrétne právne vzťahy, ktoré síce vo všeobecnosti patria do pôsobnosti zákona o platobnom styku, ale ktoré upravuje inak medzinárodná zmluva záväzná pre Slovenskú republiku. Mohlo by ísť napríklad o medzinárodnú zmluvu, ktorá by regulovala vykonávanie cezhraničných platieb medzi Slovenskou republikou a niektorým konkrétnym iným štátom.

K §77

Do §77 sú zaradené prechodné ustanovenia k navrhovanému zákonu o platobnom styku. Pritom sa vychádza z toho, že zákon o platobnom styku sa od svojej účinnosti bude vzťahovať aj na právne vzťahy, ktoré vznikli pred nadobudnutím účinnosti zákona o platobnom styku, ak tieto právne vzťahy naďalej pretrvávajú aj po nadobudnutí účinnosti zákona o platobnom styku. Vznik týchto právnych vzťahov, ako aj nároky z nich vzniknuté pred nadobudnutím účinnosti zákona o platobnom styku sa však posudzujú podľa doterajších predpisov, ak zákon o platobnom styku neustanovuje niečo iné.
Toto ustanovenie sa vzťahuje predovšetkým na zmluvy o bežných účtoch, zmluvy o vkladových účtoch a zmluvy o vydaní a používaní bankových platobných kariet, ktoré boli uzavreté pred nadobudnutím účinnosti zákona o platobnom styku, ak tieto zmluvy naďalej platia aj po nadobudnutí účinnosti zákona o platobnom styku. Vykonávanie platieb z bankových účtov, ktoré sú zriadené a vedené podľa takýchto zmlúv, ako aj používanie bankových platobných kariet sa od účinnosti zákona o platobnom styku už bude musieť vykonávať v súlade s týmto zákonom. 
V tejto súvislosti sa v §77 navrhuje uložiť, že vykonávacie inštitúcie pre prevody peňažných prostriedkov, sprostredkujúce inštitúcie pre prevody peňažných prostriedkov, vydavatelia elektronických platobných prostriedkov, ako aj prevádzkovatelia platobných systémov pre prevody peňažných prostriedkov prevádzkovaných už pred nadobudnutím účinnosti zákona o platobnom styku, účastníci platobného systému pre prevody peňažných prostriedkov prevádzkovaného už pred nadobudnutím účinnosti zákona o platobnom styku, ako aj iné osoby (predovšetkým klienti vykonávacích inštitúcií a držitelia elektronických platobných prostriedkov) sú najneskôr do šiestich mesiacov odo nadobudnutia účinnosti zákona o platobnom styku povinné zosúladiť so zákonom o platobnom styku svoje právne vzťahy vzniknuté pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona. Ide predovšetkým o tom, aby počas tejto prechodnej šesťmesačnej lehoty boli so zákonom o platobnom styku zosúladené doterajšie zmluvy o bežných účtoch, zmluvy o vkladových účtoch, zmluvy o vydaní a používaní bankových platobných kariet a prípadné ďalšie zmluvy a právne vzťahy, na ktoré sa vzťahuje právna úprava obsiahnutá v zákone o platobnom styku. Napríklad v priebehu tejto lehoty budú vykonávacie inštitúcie pre prevody peňažných prostriedkov povinné navrhnúť svojim klientom a vydavatelia elektronických platobných prostriedkov zasa budú povinní navrhnúť držiteľom svojich elektronických platobných prostriedkov uzavretie rozhodcovskej zmluvy o tom, že na rozhodovanie ich vzájomných sporov z platobného styku je príslušný stály rozhodcovský súd pre rozhodovanie sporov z platobného styku zriadený pri Asociácii bánk na Slovensku.
Už od účinnosti zákona o platobnom styku sa však nikto nebude môcť pokračovať vo vykonávaní takej činnosti, ktorej vykonávanie by bolo v rozpore so zákonom o platobnom styku. Napríklad na základe zmlúv uzavretých pred nadobudnutím účinnosti zákona o platobnom styku nebude od účinnosti tohto zákona možné vydávať nové prevodné príkazy na vykonanie takých prevodov peňažných prostriedkov, ktoré by boli v rozpore so zákonom o platobnom styku. Podobne na základe zmlúv uzavretých pred nadobudnutím účinnosti zákona o platobnom styku nebude od účinnosti tohto zákona možné pokračovať v takom vydávaní nových bankových platobných kariet, ktoré by bolo v rozpore so zákonom o platobnom styku. 
Do §77 sú zaradené aj prechodné ustanovenia o činnosti účastníkov platobných systémov pre prevody peňažných prostriedkov, ktoré vznikli a boli prevádzkované už pred nadobudnutím účinnosti zákona o platobnom styku. Rovnako je do §74 zaradené prechodné ustanovenie o šesťmesačnej lehote, počas ktorej sú banky a pobočky zahraničných bánk povinné (buď spoločne alebo prostredníctvom Asociácie bánk na Slovensku) povinné zriadiť stály rozhodcovský súd pre rozhodovanie sporov z platobného styku.

K §78

Do §78 je zaradené zrušovacie ustanovenie o zrušení takých doterajších všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré sa stali obsolentné, respektíve ktoré nahrádza navrhovaný nový zákon o platobnom styku.

K čl.II

ČlánokII obsahuje novelu tých ustanovení Obchodného zákonníka, ktoré sú dotknuté právnou úpravou v navrhovanom novom zákone o platobnom styku. V doterajších ustanoveniach Obchodného zákonníka o zmluvách o bankových účtoch (v§708 až §715 o zmluve o bežnom účte a v §716 až §719 o zmluve o vkladovom účte) bolo vykonávanie platobného styku výslovne ponechané na dohodu medzi bankami a ich klientmi (svýnimkou termínu na vykonanie platobného príkazu z bežného účtu a na bezodkladné vykonanie opravného zúčtovania na bežnom účte). Dôvodom je skutočnosť, že v doterajšom právnom poriadku neexistovala zákonná norma, ktorá by komplexne upravovala vykonávanie platobného styku na základe platobných príkazov klientov (vyhláškou bol upravený len medzibankový platobný styk). Vzhľadom na skutočnosť, že novým zákonom sa reguluje vykonávanie platobného styku na základe platobných príkazov klientov, je potrebné v Obchodnom zákonníku novelizovať §709 odsek1 druhú vetu, §711 odsek2 prvú vetu a §712 odsek1 prvú vetu a zároveň doplniť nový §719a, podľa ktorých sa platobný styk pri bežnom účte a pri vkladovom účte bude musieť vykonávať v súlade so zákonom o platobnom styku.
Zároveň sa v Obchodnom zákonníku novelizuje §339 odsek2 preto, lebo v doterajšom znení §339 odseku2 sa rátalo len s tým, že úhrada peňažných záväzkov prostredníctvom bánk sa vykonáva len bezhotovostným pripísaním poukazovanej platby na účet veriteľa vedený v jeho banke a že úhrada peňažných záväzkov prostredníctvom pošty sa vykonáva len výplatu hotovosti veriteľovi. Nový zákon o platobnom styku však vzhľadom na praktické vývojové trendy v oblasti platobného styku umožňuje, aby banky pri tuzemskom prevode vykonávali aj výplatu hotovosti príjemcovi (teda veriteľovi). Podobne aj nový zákon č. 507/2001Z.z. o poštových službách rešpektujúc doterajšiu prax uzákonil, že poštový platobný styk vykonávaný prostredníctvom poštového podniku (ide o nový pojem pre poštu) sa môže vykonávať nielen vyplatením hotovosti príjemcovi (veriteľovi) aj tak, že poštový podnik zabezpečí poukázanie platenej peňažnej sumy na účet vedený v bankovej inštitúcii. Navyše, doterajší Obchodný zákonník vôbec nerátal s existenciou pobočiek zahraničných bánk, hoci už jeden mesiac po nadobudnutí účinnosti pôvodného znenia Obchodného zákonníka (teda od 1.2. 1992) nadobudol účinnosť zákon č.21/1992Zb. o bankách, ktorý predpokladá existenciu pobočiek zahraničných bánk. Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti sa navrhuje upraviť znenie §339 odseku2 tak, že peňažný záväzok platený prostredníctvom banky alebo pobočky zahraničnej banky alebo prostredníctvom poštového podniku je splnený okamihom pripísania sumy peňažného záväzku na bankový účet veriteľa alebo okamihom vyplatenia sumy peňažného záväzku veriteľovi v hotovosti, ak osobitný predpis neustanovuje inak alebo ak sa veriteľ a dlžník nedohodnú inak. V novom znení tohto ustanovenia sú rovnako ako v doterajšom znení naznačené popri čase splnenia záväzku aj ostatné podmienky splnenia záväzku - prostredníctvom bankového subjektu alebo poštového podniku, a to bezhotovostným pripísaním na bankový účet  alebo výplatou v hotovosti.
Zároveň sa v bode1 navrhuje vykonať jednu legislatívnotechnickú úpravu v §60 odseku1 Obchodného zákonníka tak, aby sa ustanovenia Obchodného zákonníka, ktoré sa vzťahujú na banky (napríklad ustanovenia o splatení peňažných dlhov prostredníctvom bánk a ustanovenia o bežných účtoch a o vkladových účtoch), priamo zo zákona výslovne rovnako vzťahovali na pobočky zahraničných bánk, čo sa doteraz vysvetľuje iba výkladom. Platný zákon o bankách (zákon č.483/2001Z.z.), ktorý nadobudol účinnosť od 1.1. 2002, totiž jednoznačne rozlišuje medzi bankami a pobočkami zahraničných bánk. Existenciu pobočiek zahraničných bánk predpokladal a rozlišoval ich od bánk už aj predchádzajúci zákon o bankách (zákon č.21/1992Zb.), ktorý bol účinný od 1.2. 1992 do 31.12. 2001.

K čl.III

ČlánokIII obsahuje novelu tých ustanovení Občianskeho zákonníka, ktoré sú dotknuté právnou úpravou v navrhovanom novom zákone o platobnom styku. V doterajšom ustanovení Obchodného zákonníka o zmluvách o bankových účtoch.
V doterajšom znení §567 odseku2 Občianskeho zákonníka je upravený okamih splatenia peňažného dlhu úplne inak ako v §339 odseku2 Obchodného zákonníka. Doterajšie znenie §567 odseku2 Občianskeho zákonníka vo všeobecnosti pre občianskoprávne vzťahy ustanovuje, že peňažný dlh, ktorý sa uhrádza prostredníctvom peňažného ústavu (teda banky alebo sporiteľne) alebo prostredníctvom pošty, je splnený okamihom, keď dlžník sumu dlhu poukázal na úhradu. Peňažný dlh sa teda považuje za uhradený už okamihom odpísania sumy dlhu z bankového účtu dlžníka alebo okamihom odovzdania sumy dlhu na poštovú prepravu, hoci veriteľ môže sumu dlhu dostať aj podstatne neskôr do svojej dispozičnej právomoci.
Naopak, podľa §339 odseku2 Obchodného zákonníka sa peňažný dlh peňažný záväzok platený prostredníctvom banky alebo prostredníctvom poštového podniku je splnený okamihom pripísania sumy peňažného záväzku na bankový účet veriteľa alebo okamihom vyplatenia sumy peňažného záväzku veriteľovi v hotovosti, teda až v okamihu, keď veriteľ dostane sumu peňažného záväzku (sumu dlhu) do svojej dispozičnej právomoci.
Podľa doterajšej úpravy v Občianskom zákonníku je veriteľ znevýhodnený, lebo peňažný dlh sa považuje za splnený skôr ako veriteľ dostane sumu dlhu do svojej dispozície. Podľa doterajšej úpravy v Občianskom zákonníku sa tiež dlžník od okamihu poukázania sumy dlhu na úhradu zbavuje zodpovednosti za prípadné omeškanie so splnením dlhu (záväzku)
Pritom navrhovaný zákon o platobnom styku – v súlade so smernicami platnými v Európskej únii – ustanovuje, že v prípade omeškania s peňažným prevodom má príkazca (teda vlastne dlžník poukazujúci dlh) nárok na zaplatenie úroku z omeškania od vykonávacej inštitúcie príkazcu. A v prípade neúspešného prevodu má príkazca (dlžník) nárok aj na vrátenie poukázanej sumy prevodu od vykonávacej inštitúcie príkazcu. Takáto úprava vzájomných práv a povinností medzi príkazcom a vykonávacou inštitúciou príkazcu vychádza zo skutočnosti, že pri prevodoch vstupujú do vzájomných zmluvných vzťahov príkazcovia a vykonávacie inštitúcie príkazcov, ktoré uzatvárajú zmluvu o zabezpečení peňažného prevodu. 
Z uvedených dôvodov je príkazca oprávnenou osobou v prípade omeškania s peňažným prevodom alebo v prípade neúspešného prevodu. V takýchto prípadoch teda príkazca získa nárok na úroky z omeškania, respektíve nárok na vrátenie poukázanej sumy prevodu od vykonávacej inštitúcie, hoci podľa doterajšieho znenia §567 odseku2 Občianskeho zákonníka by sa dlžník zároveň už okamihom poukázania sumy dlhu na úhradu zbavil zodpovednosti voči veriteľovi sa omeškanie so splnením dlhu (teda by sa zbavil aj povinnosti platiť veriteľovi úroky z omeškania). Takto by dlžník získal neopodstatnené výhody, lebo by sa zbavil dlhu voči veriteľovi a ešte by dostal peňažné plnenie od vykonávacej inštitúcie. V nevýhodnom postavení by pritom bol veriteľ, lebo by nedostal úhradu dlhu, nemal by nárok na úroky z omeškania voči dlžníkovi a ani voči vykonávacej inštitúcii by nemal nijaké právne nároky (na úroky z omeškania, respektíve na odovzdanie poukázanej sumy prevodu).
Z uvedených dôvodov sa navrhuje zjednotiť úpravu okamihu splatenia peňažného dlhu v Občianskom zákonníka s úpravou okamihu splatenia peňažného dlhu v Obchodnom zákonníku. Preto sa navrhuje upraviť znenie §567 odseku2 Občianskeho zákonníka tak, že peňažný dlh plnený prostredníctvom peňažného ústavu (banky alebo pobočky zahraničnej banky) alebo prostredníctvom poštového podniku je vo všeobecnosti splnený okamihom pripísania sumy dlhu na bankový účet veriteľa alebo okamihom vyplatenia sumy dlhu veriteľovi v hotovosti, ak osobitný predpis neustanovuje inak alebo ak sa veriteľ a dlžník písomne nedohodnú inak V novom znení tohto ustanovenia sú rovnako ako v doterajšom znení naznačené popri čase splnenia záväzku aj ostatné podmienky splnenia záväzku - prostredníctvom bankového subjektu alebo poštového podniku, a to bezhotovostným pripísaním na bankový účet  alebo výplatou v hotovosti.
Zároveň sa navrhuje vykonať dve legislatívnotechnické úpravy v §540 a v §557 Občianskeho zákonníka tak, aby sa ustanovenia Občianskeho zákonníka, ktoré sa vzťahujú na banky (napríklad ustanovenia o splatení peňažných dlhov prostredníctvom bánk a ustanovenia o vkladoch), priamo zo zákona výslovne rovnako vzťahovali na pobočky zahraničných bánk, čo sa doteraz vysvetľuje iba výkladom. Platný zákon o bankách (zákon č.483/2001Z.z.), ktorý nadobudol účinnosť od 1.1. 2002, totiž jednoznačne rozlišuje medzi bankami a pobočkami zahraničných bánk. Existenciu pobočiek zahraničných bánk predpokladal a rozlišoval ich od bánk už aj predchádzajúci zákon o bankách (zákon č.21/1992Zb.), ktorý bol účinný od 1.2. 1992 do 31.12. 2001. Navyše, v doteraz platnom §557 Občianskeho zákonníka sa používa pojem „sporiteľňa“ popri pojme „banka“ tak, akoby sporiteľne neboli bankami. Pritom už od účinnosti bývalého zákona č.21/1992Zb. o bankách (teda od 1.2. 1992) sa sporiteľne stali rovnakými bankami ako ostatné banky, a preto už niet dôvodu, aby sa v Občianskom zákonníku osobitne používal pojem „sporiteľňa“.

K čl.IV

ČlánokIV obsahuje novelu takých ustanovení zákona o cenných papieroch a investičných službách, ktoré súvisia s právnou úpravou v navrhovanom novom zákone o platobnom styku a ktorých potreba zároveň vyplýva zo smerníc platných v Európskej únii, predovšetkým zo Smernice 98/26/EC o konečnom zúčtovaní v platobných zúčtovacích systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov.
Keďže právny poriadok Slovenskej republiky je nevyhnutné aproximovať a harmonizovať aj so Smernicou 98/26/EC, navrhovaný zákon o platobnom styku v časti o platobných systémoch upravuje aj problematiku o konečného zúčtovania v peňažných platobných systémoch. Prostredníctvom týchto peňažných platobných systémov sa vykonáva aj peňažné vysporiadanie obchodov s investičnými nástrojmi (vrátane obchodov s cennými papiermi) s tým, že tieto obchody sa zároveň vysporadúvajú, zúčtovávajú a vyrovnávajú v systémoch zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi (vrátane cenných papierov), a to z hľadiska prevodov a prechodov samotných investičných nástrojov (vrátane cenných papierov). Preto je potrebné v rámci navrhovaného zákona o platobnom styku novelizovať aj zákon o cenných papieroch a investičných službách, ktorý už v súčasnosti obsahuje niektoré ustanovenia o prevádzkovaní systémov zúčtovania a vyrovnávania obchodov s investičnými nástrojmi (vrátane burzových obchodov), ale neupravuje problematiku konečného zúčtovania v týchto systémoch tak, ako to vyžaduje Smernica 98/26/EC.
Z uvedených dôvodov sa v rámci zákona o platobnom styku navrhuje upraviť a doplniť aj zákon o cenných papieroch a investičných službách tak, aby problematika konečného zúčtovania v systémoch zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi bola v rozsahu predmetu zákona o cenných papieroch a investičných službách upravená v plnom súlade so Smernicou 98/26/EC o konečnom zúčtovaní v platobných zúčtovacích systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov.
ČlánokIV obsahuje aj úpravu niekoľkých ustanovení zákona o cenných papieroch a investičných službách súvisiacich s rekodifikáciou zákona o burze cenných papierov a s návrhom zákona o štátnom dlhu a zárukách. Inak by totiž boli potrebné ďalšie novely zákona o cenných papieroch a investičných službách, ktoré by zvýšili jeho roztrieštenosť.
V bode1 sa – v záujme odstránenia pochybností pri výklade zákona - do §6 odseku3 písmenad) explicitne dopĺňa medzi vedľajšie investičné služby splácanie investičných nástrojov a výnosov z nich ako bežná činnosť obchodníkov s cennými papiermi.
V bode2 sa upravuje §54 ods.3 v súvislosti so zákonom o štátnom dlhu a zárukách. Rozširuje sa okruh osôb, na ktoré sa vzťahuje výnimka z povinnosti získať povolenie na poskytovanie investičných služieb podľa § 54 zákona o cenných papieroch o rozpočtovú organizáciu poverenú vykonávaním činností súvisiacich so správou štátneho dlhu.
V bode3 sa upravuje §59 odsek5 tak, aby sa odstránil stret ustanovení zákona o cenných papieroch a investičných službách a zákona o bankách v prípadoch, keď povolenie na poskytovanie investičných služieb, respektíve zmena povolenia na poskytovanie investičných služieb je len jedným z predpokladov na udelenie alebo zmenu bankového povolenia podľa zákona o bankách.
V bode4 sa upravuje §70 ods.4 písm.g) tak, aby sa aj zahraničnému obchodníkovi s cennými papiermi umožnilo požiadať o predchádzajúci súhlas na činnosť člena centrálneho depozitára a tak splniť podmienku podľa § 104 na udelenie členstva. Ide o zjednotenie podmienok pre tuzemských a zahraničných obchodníkov s cennými papiermi. 
V bode5 ide o legislatívnotechnickú úpravu §87 ods.2, lebo na Garančný fond  sa nevzťahuje § 167 ale § 169.
V bodoch6 a 7 sa vymedzujú systémy zúčtovania obchodov s cennými papiermi a inými investičnými nástrojmi doplnením §99 odseku3 písmenah) a zároveň sa doplnením §99 nových odsekoch15 a16 upravujú niektoré aspekty problematiky systémov zúčtovania obchodov s cennými papiermi a inými investičnými nástrojmi (vymedzenie účastníkov týchto systémov a niektoré informačné povinnosti súvisiace s takýmito systémami). Problematika systémov zúčtovania obchodov s cennými papiermi a inými investičnými nástrojmi bezprostredne súvisí so zúčtovaním v peňažných platobných systémoch. Prostredníctvom týchto peňažných platobných systémov sa vykonáva aj peňažné vysporiadanie obchodov s investičnými nástrojmi (vrátane obchodov s cennými papiermi) s tým, že tieto obchody sa zároveň zúčtovávajú a vyrovnávajú v systémoch zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi (vrátane cenných papierov), a to z hľadiska prevodov a prechodov samotných investičných nástrojov (vrátane cenných papierov). Z dôvodu dosiahnutia súladu so Smernicou 98/26/EC o konečnom zúčtovaní v platobných zúčtovacích systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov sa do §99 vkladá vymedzenie systému zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi a určuje sa, kto môže byť účastníkom takého systému a upravujú sa niektoré informačné povinnosti, ktorých plnenie je potrebné na zabezpečenie riadneho fungovania týchto systémov.
V bode8 ide o legislatívnotechnickú úpravu §102 ods.4
V bode9 sa §103 ods.2 písm.n) ustanovuje sa povinnosť centrálneho depozitára, ako prevádzkovateľa systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ustanoviť v prevádzkovom poriadku okamih začiatku vyrovnania. Nutnosť stanoviť tento okamih vyplýva z nasledujúceho ustanovenia § 107a, ktorý určuje neodvolateľnosť príkazu zadaného do systému vyrovnania po okamihu začiatku vyrovnania.
V bode10 sa novým §107a toto ustanovenie implementuje články 4, 5 a 9 bod 1 smernice o konečnom zúčtovaní. Hlavným zámerom ustanovení je zabezpečiť, aby sa príkaz, ktorý už raz vstúpil do systému, mohol aj dokončiť, a to aj vtedy, ak by inštitúcia medzitým zbankrotovala, alebo by na ňu bolo uvalené iné obdobné opatrenie. Ide o hlavný zámer predmetnej smernice – ochrániť účastníka systému pred rizikom spojeným s úpadkom niektorého účastníka systému. V §107a odseku 1 sa zakazuje odvolať, zrušiť alebo zmariť príkaz, ktorý bol prijatý do systému od okamihu, ktorý bude stanovený v pravidlách toho ktorého systému. Predmetné ustanovenie zákonom zabezpečuje ochranu systému pred rizikami spojenými s existenciou systému. Odseky 2 až 4 majú zabrániť vzniku „dominového efektu“ v platobnej neschopnosti ostatných účastníkov v systéme vyrovnania, ak na niektorého účastníka bol vyhlásený konkurz alebo obdobné opatrenie. V praxi to znamená, že predmetné peňažné prostriedky alebo kolaterál sa nebudú blokovať vplyvom hore uvedených opatrení pre účely konkurzu, ale použijú sa na úhradu jeho záväzkov voči ostatným účastníkom systému vyrovnania za účelom uzavretia zúčtovania v danom dni (finalita zúčtovania). Odsek 3 ustanovuje, kedy príkazy prijaté do systému budú spracované v deň vyhlásenia konkurzu alebo obdobného opatrenia, a to pred okamihom tohto vyhlásenia alebo aj keď boli prijaté po okamihu tohto vyhlásenia,  a to podľa zákonom stanovených podmienok. Zároveň toto ustanovenie ruší v našom právnom poriadku pravidlo „nultej hodiny“, to znamená, že sa zabraňuje retroaktívnym účinkom vyhlásenia účastníka za nesolventného, resp. prepočítanie pozícií zo spracovania na začiatok dňa. Odsek 5 aproximuje článok 9 bod 1 smernice o konečnom zúčtovaní. Zabraňuje, aby zábezpeka (poskytnutá v súvislosti s účasťou účastníka v systéme inému účastníkovi a určená na úhradu záväzkov dotknutého účastníka iným účastníkom - konkurz, zastavenie platieb) bola zahrnutá do konkurznej podstaty. V praxi to bude znamenať, že z predmetnej zábezpeky sa budú prednostne uhrádzať záväzky dotknutého účastníka plynúce z príkazov daných do systému voči ostaným účastníkom. Odsek 6 ustanovuje, že zábezpeka poskytnutá či už zúčtovaciemu agentovi alebo inému účastníkovi v systéme, nebude použitá na realizáciu výkonu rozhodnutia (exekúcia a pod.). K zabezpečeniu neodvolateľnosti príkazov prijatých systémom smeruje informačná povinnosť centrálneho depozitára stanovená v odsekoch 7 a 8.  Centrály depozitár bude autoritou, na ktorú budú smerované informácie o vyhlásení konkurzu na majetok účastníka systému vyrovnania prevádzkovaného podľa tohto zákona, a to ako zo strany konkurzných súdov v SR, tak aj od vstupu SR do EÚ zo strany k tomu určených orgánov krajín EÚ, resp. EHP. Obdobný princíp uvádza odsek 8 vo vzťahu k ostatným členským štátom EÚ, resp. Európskeho hospodárskeho priestoru po dni vstupu SR do EÚ. V §107a odseku 9 sa upravuje povinnosť centrálneho depozitára ako má nakladať s oznámením doručeným od konkurzného súdu o vyhlásení konkurzu na majetok účastníka systému prevádzkovaného podľa právneho poriadku iného členského štátu EÚ, resp. EHP, ak má tento účastník systému sídlo alebo organizačnú zložku na území SR, oznámiť k tomu určenému orgánu daného štátu. Rovnaká povinnosť sa týka i prípadov zastavenia platieb v dôsledku iného opatrenia.
V bode11 sa vypúšťa časť ustanovenia §128 ods.1 písm.a) bod5, ktorá vecne nesúvisí s prospektom investície.  
V bode12 sa upravuje sa ustanovenie §133 ods.1 o konflikte záujmov (účasť zamestnancov obchodníkov s cennými papiermi v iných finančných inštitúciách), tak, aby bol v súlade s navrhovanou úpravou § 16 zákona o burze cenných papierov. 
V bode13 sa úpravou  §144 ods.4 písm.a) zjednocuje sa rozsah sankcií, ktorý je možné uložiť emitentovi cenných papierov, vyhlasovateľovi verejnej ponuky cenných papierov a  vyhlasovateľovi verejnej ponuky majetkových hodnôt.
V bode14 až16 sa dopĺňajú ustanovenia §163 ods.6, §166 ods.1 a §167 ods.1 tak, aby sa v záujme jednoznačnosti výkladu explicitne stanovilo, aké predpisy sa vzťahujú na činnosť strediska cenných papierov, obchodníka s cennými papiermi a zahraničného obchodníka s cennými papiermi v prechodnej lehote. 

K čl.V

ČlánokV obsahuje novelu tých ustanovení zákona o konkurze a vyrovnaní, ktoré sú dotknuté právnou úpravou v navrhovanom novom zákone o platobnom styku a ktorých potreba zároveň vyplýva zo smerníc platných v Európskej únii, predovšetkým zo Smernice 98/26/EC o konečnom zúčtovaní v platobných zúčtovacích systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov. 
Navrhovaný zákon o platobnom styku predpokladá, že Národná banka Slovenska bude v rámci výkonu dohľadu nad platobnými systémami sústreďovať informácie od konkurzných súdov o vyhlásení konkurzov na majetok účastníkov platobných systémov prevádzkovaných podľa zákona o platobnom styku, ako aj na majetok iných slovenských právnických osôb, ktoré sú účastníkmi platobných systémov prevádzkovaných podľa právneho poriadku ktoréhokoľvek členského štátu Európskej únie. Informácie získané od konkurzných súdov bude Národná banka Slovenska povinná poskytovať prevádzkovateľovi a všetkým ostatným účastníkom tohto platobného systému, v ktorom bol zapojený aj účastník v konkurze. Informácie získané od konkurzných súdov bude Národná banka Slovenska povinná poskytovať tiež orgánom ostatných členských štátov Európskej únie a ďalším štátom tvoriacim Európsky hospodársky priestor, ktoré na to boli určené v súlade s právom daného štátu
Národná banka Slovenska môže túto úlohu plniť jedine v prípade, ak sa v zákone o konkurze a vyrovnaní uloží konkurzným súdom povinnosť oznamovať Národnej banke Slovenska vyhlásenie konkurzu a doručiť jej uznesenie o vyhlásení konkurzu na majetok účastníkov platobných systémov prevádzkovaných podľa zákona o platobnom styku, ako aj na majetok iných slovenských právnických osôb, ktoré sú účastníkmi platobných systémov prevádzkovaných podľa právneho poriadku ktoréhokoľvek členského štátu Európskej únie. Podľa zákona o ochrane vkladov je jedným z dôvodov pre začatie vyplácanie náhrad za bankové vklady aj pozastavenie nakladania s vkladmi v banke v dôsledku vyhlásenia konkurzu na majetok banky, a preto sa zároveň navrhuje, aby uznesenie o vyhlásení konkurzu na majetok banky konkurzný súd bezodkladne zaslal aj Fondu ochrany vkladov na účel plnenia jeho úloh pri zabezpečovaní ochrany vkladov podľa zákona o ochrane vkladov. Pokiaľ ide o účastníkov peňažných platobných systémov, táto úprava sa vzťahuje celkovo iba na 20 až 30 prevažne bankových subjektov, pričom absolútna väčšina z nich má sídlo v Bratislave1.
To rovnako platí pre plnenie tých úloh Úradu pre finančný trh a úloh centrálnych depozitárov cenných papierov, ktoré sa týkajú činnosti systémov zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi, ako aj pre plnenia úloh Garančného fondu investícií pri zabezpečovaní ochrany klientskeho majetku (teda ochrany cenných papierov a iných investičných nástrojov patriacich klientom) podľa zákona o cenných papieroch v prípade, ak sa takýto majetok klientov stane nedostupný kvôli vyhláseniu konkurzu na tých obchodníkov s cennými papiermi, ktorí spravovali svojim klientom takýto majetok.
Taktiež sa navrhuje spresniť znenie §13 odseku5 prvej vety a druhej vety a tiež znenie §13 odseku1 písmenag), ktoré určovalo, že účinky vyhlásenia konkurzu nastávajú dňom vyhlásenia konkurzu a nie okamihom vyhlásenia konkurzu. Spätné účinky vyhlásenia konkurzu aj na tie časti dňa, ktoré predchádzali samotnému vyhláseniu konkurzu by bolo retroaktívne a spochybnilo by všetky právne úkony vykonané pred vyhlásením konkurzu, čo by najmä v prípade platobných systémov a systémov zúčtovania a vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi (vrátane cenných papierov) viedlo k chaosu, lebo v takýchto platobných systémoch ich účastníci denne vykonávajú veľké množstvo operácií (prevodov) pre svojich klientov. Rovnako sa navrhuje spresniť znenie §14 odseku1 písmenag), lebo doterajšie znenie znamenalo, že v prípade vyhlásenia konkurzu na majetok banky medzi účinky konkurzu síce nepatril vznik splatnosti pohľadávok banky, ale patril medzi ne vznik splatnosti záväzkov banky. To vlastne znemožňuje, aby v konkurznom konaní mohol byť skutočne predaný podnik banky (ako „finančného sprostredkovateľa“ vkladov a úverov), čo naopak všeobecne pre podniky všetkých úpadcov (vrátane bánk) umožňujú iné ustanovenia zákona o konkurze a vyrovnaní.
Vzhľadom na požiadavky vyplývajúce zo Smernice 98/26/EC o konečnom zúčtovaní v platobných zúčtovacích systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov je tiež potrebné zabezpečiť, aby sa z účinkov vyhlásenia konkurzu do určitej miery vyňali práva, ktoré v rámci platobných systémov a zúčtovacích systémov cenných papierov majú voči účastníkom v konkurze z nimi poskytnutých zábezpek ďalší účastníci a iné osoby, ak ide o zábezpeky poskytnuté v súvislosti s činnosťou platobných systémov. Z tohto dôvodu sa navrhuje doplniť do zákona o konkurze a vyrovnaní nový §14 odsek6.

K čl.VI

ČlánokVI obsahuje novelu (doplnenie) zákona o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom, ktorá je potrebná vzhľadom na navrhovaný nový zákon o platobnom styku a ktorá je zároveň potrebná vzhľadom na požiadavky na platobné zúčtovacie systémy vyplývajúce zo smerníc platných v Európskej únii, predovšetkým zo Smernice 98/26/EC o konečnom zúčtovaní v platobných zúčtovacích systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov. Navrhnutým novým §11a zákona o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom sa do tohto zákona dopĺňajú nové kolízne normy, ktoré súvisia s platobnými systémami. Touto novelou sa zabezpečuje aproximácia článku8 a článku9 odseku2 Smernice 98/26/EC o konečnom zúčtovaní v platobných zúčtovacích systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov. V navrhnutom novom §11a zákona o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom sa do zákona dopĺňajú dve kolízne normy súvisiace s platobnými zúčtovacími systémami, teda s platobnými systémami pre peňažný platobný styk. 
Jednou z navrhovaných kolíznych noriem sa ustanovuje rozhodné právo pre práva a povinnosti, ktoré vznikli prevádzkovateľovi alebo účastníkovi platobného zúčtovacieho systému v súvislosti s jeho účasťou v zúčtovacom platobnom systéme uvedenom v zozname Národnej banky Slovenska. Tieto práva a povinnosti sa podľa smernice musia spravovať tým istým právnym poriadkom, ktorým sa spravuje zmluva o tomto platobnom zúčtovacom systéme. 
Druhou z navrhovaných kolíznych noriem sa ustanovuje rozhodné právo pre právne vzťahy zo zábezpeky (tzv. kolaterálu), ktorá bola poskytnutá vo forme cenných papierov alebo investičných nástrojov (prípadne vo forme práv spojených s cennými papiermi) a ktorá slúži buď na zabezpečenie práv účastníka platobného systému uvedeného v zozname Národnej banky Slovenska (v súvislosti s účasťou účastníka v takomto platobnom systéme), prípadne ktorá podľa smernice slúži na zabezpečenie práv ktorejkoľvek z národných centrálnych bánk alebo Európskej centrálnej banky (a to aj bez súvislosti s ich účasťou v platobnom systéme). Právne vzťahy z takejto zábezpeky (kolaterálu) sa podľa smernice musia spravovať právnym poriadkom Slovenskej republiky alebo toho iného členského štátu Európskych spoločenstiev a Európskej únie toho štátu, v ktorom je táto zábezpeka zaevidovaná (v príslušnom registri alebo v inej obdobnej príslušnej evidencii).

K čl.VII

V článkuVII sa navrhuje, aby zákon o platobnom styku nadobudol účinnosť 1.januára 2003. Výnimkou sú niektoré ustanovenia sprievodnej novely zákona o cenných papieroch a investičných službách, ktorých účinnosť sa (vzhľadom na ich aktuálnu potrebu) navrhuje na 1.júla 2002. Výnimkou sú tiež tie ustanovenia zákona o platobnom styku, sprievodnej novely zákona o cenných papieroch a investičných službách a sprievodnej novely zákona o konkurze a vyrovnaní, ktoré je možné reálne vykonávať až od začlenenia Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev a Európskej únii – preto sa tieto ustanovenia navrhuje, aby nadobudli účinnosť až odo dňa nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám a Európskej únii.