Title: Analýza počtu evidovaných výhradných ložísk
Author: mesarcik
Last saved by: Konecna
Company: MZP SR

Správa

 o evidencii a bilanciách zásob nerastných surovín a o ich výhradných ložiskách

Úvod

Zmena ekonomických podmienok po roku 1990 s prechodom na trhové hospodárstvo bez štátnych subvencií ťažby rudných surovín zásadným spôsobom ovplyvnila pohľad na kritériá bilančnosti zásob rudných surovín. Väčšina dovtedy bilančných zásob sa stala reálne nebilančnými a ich ťažba bola zastavená. Táto zmena však, až na výnimky, nenašla odozvu v Bilanciách zásob výhradných ložísk Slovenskej republiky (ďalej len „BZVL SR“). Uvedená zmena ekonomických podmienok podstatným spôsobom mení aj pohľad na evidované nebilančné zásoby. Mnohé z nich z dnešného pohľadu nedosahujú ani parametre nebilančných zásob a reálne sú len výskytmi. V takom prípade je žiadúce tieto z evidencie zásob vylúčiť a zrušiť príslušné chránené ložiskové územia, aby nebránili inému využitiu týchto území.
	 
	Základným metodickým prístupom je expertné posúdenie evidovaných zásob rudných surovín z hľadiska ekonomických kritérií (porovnanie kvalifikovaného odhadu potenciálnej úžitkovej hodnoty rudy s kvalifikovaným odhadom potenciálnych nákladov na jej ťažbu a spracovanie). Takýto prístup k hodnoteniu rudného potenciálu je zárukou objektívneho pohľadu v kontexte parametrov súčasnej ekonomiky. Zohľadňuje princípy klasifikácie zásob a zdrojov nerastných surovín OSN z roku 2001, ktorá sa postupne stáva svetovým štandardom. 

Kritériá, na základe ktorých sa analyzoval počet evidovaných výhradných ložísk, boli nasledovné: 

1.	Porovnanie kvalifikovaného odhadu potenciálnej úžitkovej hodnoty rudy s kvalifikovaným odhadom potenciálnych výrobných nákladov na ťažbu a spracovanie (v prepočte na 1 t vyťaženej rudy). Pre toto porovnanie boli použité parametre existujúcich výpočtov zásob, súčasné ceny kovov a kvalifikovaný odhad potenciálnych nákladov na ťažbu a spracovanie jednej tony rudy, ktoré uvádza tabuľka č. 1.

2.	Posúdenie minulej a budúcej variability cien kovov.

3.	Posúdenie zásob z hľadiska veľkosti ložiska a kvality. Klasifikácia ložísk podľa veľkosti zásob je uvedená v tabuľke č. 2.

Tab.1 Priemerná svetová cena kovov, úžitkové hodnoty rudy a bežné výrobné náklady

Kov

Merná
jednotka

Priemerná cena
v roku 2003

Cena v Sk/j. ^∗

Priemerná kvalita 
Úžitková hodnota rudy v roku 2003 (Sk/t)

Bežné výrobné 
náklady v roku 2003 (Sk/t)

Au

USD/
troy oz.

363,30

13 370

1,0 g/t

10 g/t

590 - 1 770

| | | | 215 | 3 270 |

Ag

USD/
troy oz.

4,87

167

20g/t

150 g/t

590 - 1 770

| | | | 70 | 540 |
Cu | USD/t | 1 781,36 | 65 554 | 0,5 % | 2 % | 590 - 1 770
| | | | 230 | 1 060 |
Pb | USD/t | 516,20 | 18 996 | 1 % | 10 % | 590 - 1 770
| | | | 120 | 1 370 |
Zn | USD/t | 832,48 | 30 635 | 0,5 % | 10 % | 590 - 1 770
| | | | 85 | 2 350 |
Sb | USD/t | 2 316,00 | 85 230 | 0,5 % | 5 % | 710 – 1 880
| | | | 265 | 3 085 |
Ni | USD/t | 9 535,74 | 350 915 | 0,2 % | 2 % | 660 - 1 880
| | | | 185 | 4 950 |
Sn | USD/t | 4 851,15 | 178 522 | 0,1 % | 1 % | 590 - 1 770
| | | | 80 | 1 200 |
W | USD/kg | 8,5 | 313 | 0,1 % | 1 % | 590 - 1 770
| | | | 150 | 1 800 |
Mo | USD/lb | 2,36 | 87 | 0,1 % | 1 % | 590 - 1 770
| | | | 110 | 1 340 |
Hg | USD/fl. | 174 | 6 404 | 0,1 % | 1 % | 710 – 1 880
| | | | 70 | 740 |
Fe | USc/mtu | 53 | 19 | 27 % | 34 % | 710 – 1 770
| | | | 105 | 305 |
Mn | USD/t | 869 | 31 980 | 10 % | 25 % | 710 – 1 770
| | | | 110 | 540 |

Zdroj: Záverečná správa „Metalogenetické hodnotenie územia SR“, Hospodárske noviny, Mining Journal, Ročenka Nerastné suroviny SR 2003
∗ priemer v roku 2003: 1 USD = 36,8 Sk (k 31. marcu 2004 1 USD = 32,9 Sk)

Tab. 2. Klasifikácia ložísk, ložiskových a mineralogických výskytov 
podľa množstva kovu, resp. suroviny (podzemná ťažba)
Kov | Merná | Mineralogický | Ložiskový | Ložisko
| jedn. | výskyt | výskyt | Malé | Stredné | Veľké
Au | t | < 0.1 | 0.1 – 1 | 1 – 10 | 10 – 100 | > 100
Ag | t | < 5 | 5 – 50 | 50 – 500 | 500 – 5 000 | > 5 000
Cu | kt | < 1 | 1 – 10 | 10 – 100 | 100 – 1 000 | > 1 000
Pb | kt | < 1 | 1 – 10 | 10 – 100 | 100 – 1 000 | > 1 000
Zn | kt | < 1 | 1 – 10 | 10 – 100 | 100 – 1 000 | > 1 000
Sb | kt | < 0.1 | 0.1 – 1 | 1 – 10 | 10 – 100 | > 100
Ni | kt | < 0.5 | 0.5 – 5 | 5 – 50 | 50 – 500 | > 500
Sn | kt | < 0.1 | 0.1 – 1 | 1 – 10 | 10 – 100 | > 100
W | kt | < 0.1 | 0.1 – 1 | 1 – 10 | 10 – 100 | > 100
Mo | kt | < 0.1 | 0.1 – 1 | 1 – 10 | 10 – 100 | > 100
Hg | kt | < 0.1 | 0.1 – 1 | 1 – 10 | 10 – 100 | > 100
Fe | Mt | < 0,1 | 0,1 – 1 | 1  – 10 | 10  – 100 | > 100
Mn | Mt | < 0,1 | 0,1 – 1 | 1  – 10 | 10  – 100 | > 100

1.	Železné rudy

Ložiská železných rúd prináležia dvom ložiskovým typom:

Ložiská magnetitových skarnov
	Magnetitové ložiská Vyhne - Klokoč a Vyhne - okolie boli preskúmané sieťou vrtov a banskými prácami. Hlavná šošovka s magnetitovým zrudnením má dĺžku asi 500 m a hrúbku 1 - 35 m. Druhá šošovka je dlhá asi 300 m o hrúbke 1 - 10 m. V JZ pokračovaní ložiskového pásma sú ešte ďalšie tri šošovky, označované ako Treibolc. Obsah Fe v rude v 1. šošovke dosahuje 35,9 %, v 2. šošovke okolo 33,6 %. Ruda je ľahko upraviteľná magnetickou separáciou. Pri uvážení svetových cien a nákladov na ťažbu je možné pre ložiská železných rúd skarnového typu za spodnú hranicu bilančnosti považovať zásoby nad 20 - 30 mil. ton s kvalitami nad 40 % Fe. S ohľadom na malý objem zásob a nedostatočnú kvalitu zásoby ložísk sú evidované ako nebilančné a navrhujeme ich na vyradenie z BZVL SR. 

Metasomatické sideritové ložiská
	Metasomatické sideritové ložiská vystupujú v prostredí hornín staršieho aj mladšieho paleozoika gemerika. Hrúbka šošoviek sideritu je maximálne 60 m, ich dĺžka a šírka až niekoľko sto metrov. Zvyčajne vystupujú v paralelne orientovaných skupinách. Hlavným rudným minerálom je siderit. Obsah Fe je 32 - 36 %, obsah Mn je 1 - 3 %, obsah SiO_2 je 1 - 5 %. Jediným ťaženým ložiskom je Nižná Slaná - Manó - Kobeliarovo s evidovanými bilančnými zásobami. Súčasný nárast cien plynu zvýšil náklady na spracovanie rudy tak, že ťažba je teraz na hranici bilančnosti. Otázka bilančnosti zásob je problémom ťažobnej organizácie. Navrhujeme zásoby ponechať v BZVL SR bezo zmien.
Zásoby ložiska Nižná Slaná nedosahujú také geologicko - ekonomické parametre, ktoré by dovoľovali v budúcnosti jeho exploatáciu (malé množstvo a odľahlosť zásob vyžadujúce neprimerane vysoké náklady na sprístupnenie), preto navrhujeme ich preradenie z bilančných zásob do zásob nebilančných.

Tab. 3 Zásoby železných rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Vyhne - Klokoč | | 3 005^1 | 35,9 % Fe, UH = ~ 30 % VN
Vyhne - okolie | | 4 519^1 | 33,0 % Fe, UH = ~ 35 % VN
Nižná Slaná - Manó - Kobeliarovo | 23 921 | | 33,8 % Fe; 2,2 % Mn
Nižná Slaná | 1 037^2 | | 38,5 % Fe, 1,98 % Mn
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR
^2 navrhuje sa preradiť do nebilančných zásob
UH – úžitková hodnota 1 tony rudy, VN – odhad výrobných nákladov na 1 tonu rudy

2.	Mangánové rudy
	
Ťažba mangánových rúd na Slovensku bola započatá v polovici 19. storočia a ukončená v sedemdesiatych rokoch 20. storočia. Jej rozsah bol vždy závislý na dopyte zo strany výrobcov ocele. Ložiská a výskyty mangánových rúd prináležia viacerým ložiskovým typom, z ktorých len niektoré mali priemyselný význam. Z technologického hľadiska sa jedná o ťažko spracovateľný typ rúd.

Sedimentárne rudy v paleogéne
	Rudy tohoto typu sú známe z Popradskej kotliny v okolí Kišoviec a Šváboviec, Breznianskej kotliny pri Michalovej a Rajeckej kotliny v okolí Rajca. Ťažené boli len ložiská Hôrka (Kišovce) a Švábovce. Oxidické a karbonátové mangánové rudy tu tvoria tri polohy. Hrúbka hlavnej polohy sa mení od 0,1 do 0,8 m, ojedinele až do 3 m. Kvalita rudy sa prevažne pohybuje v rozmedzí 14 - 17 % Mn, len ojedinele dosiahla až 23 % Mn v strede hlavnej polohy. Kvalita rudy na ložisku Michalová je ešte horšia s priemerným obsahom Mn pod 10 %. Ložisko Švábovce bolo vyradené z evidencie v BZVL SR v roku 2002, zásoby ložísk Vlková a Hôrka - Levočské pohorie sú evidované ako nebilančné. Úžitková hodnota mangánových rúd s uvedenou kvalitou dosahuje maximálne 30 % predpokladaných nákladov na ťažbu. Takú zmenu ceny mangánu na svetových trhoch, ktorá by posunula evidované zásoby do oblasti bilančných a teda využiteľných zásob, nie je možné očakávať. Preto navrhujeme ich vyradenie z evidencie v BZVL SR. 

Tab. 4 Zásoby mangánových rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Vlková | | 9 956^1 | 14,41 % Mn, UH = ~ 25 % VN
Hôrka - Levočské pohorie | | 1 052^1 | 16,32 % Mn, UH = ~ 30 % VN
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR
UH – úžitková hodnota 1 tony rudy, VN – odhad výrobných nákladov na 1 tonu rudy

3.	Komplexné železné rudy
	
Ložiská komplexných železných rúd predstavujú sideritovo - sulfidické rudné žily Spišsko - gemerského rudohoria. Jednotlivé žily dosahujú dĺžku až niekoľko kilometrov pri hrúbkach 1 - 20 m. Obsah Fe je 28 - 34 %, Mn 1 - 2,5 %, Cu 0,4 - 1,0 % a Ag do 170 g/t. V  BZVL SR sú evidované ložiská Poráč - Zlatnícka žila, Rudňany - hĺbka I. a II. žila, Rudňany - Nadložná - Droždiak žila, Rudňany, Poráč - Zlatník, Rudňany - Matej a Jakub žila, Nižný Medzev - Fichtenhübel, Rožňava - Mária a Rožňava - Strieborná žila.
Zásoby Rudňany - hĺbka I. a II. žila a Rudňany - Nadložná - Droždiak žila sú pre-skúmané a neťažené časti žily Droždiak (a jej odžilkov) Želba, a.s., Spišská Nová Ves neprevzala do evidencie a ťažby pre ich nízku kvalitu. Preto navrhujeme ich vyradenie z evidencie v BZVL SR. 
Zásoby ostatných uvedených ložísk navrhujeme ponechať v evidencii BZVL SR bezo zmien. Kvalite a kvantite rúd odpovedá ich terajšie zaradenie ako nebilančných zásob. Výnimkou sú ložiská Rožňava - Mária a Rožňava - Strieborná žila, ktorých zásoby sú v BZVL SR evidované ako bilančné. 

Tab. 5 Zásoby komplexných železných rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Poráč - Zlatnícka žila | | 2 740 | 33,12 % Fe, 0,057 % Cu, UH = ~ 25 - 30 % VN
Rudňany - hĺbka I. a II. žila | | 1 647^1 | 27,86 % Fe, 0,08 % Cu UH = ~ 20 - 25 % VN
Rudňany - Nadložná - Droždiak žila | | 643^1 | 26,01 % Fe, 0,1 % Cu UH = ~ 25 - 30 % VN
Poráč - Zlatník | | 15 160 | 31,2 % Fe; 0,23 % Cu UH = ~ 30 - 35 % VN
Rudňany | | 7 340 | 30,1 % Fe; 0,16 % Cu UH = ~ 25 - 30 % VN
Rudňany - Matej a Jakub žila | | 21 792 | 28,5 % Fe; 0,43 % Cu UH = ~ 35 - 40 % VN
Nižný Medzev - Fichtenhübel | | 4 195 | 30,1 % Fe; 0,41 % Cu UH = ~ 35 - 40 % VN
Rožňava - Mária | 2 311 | 13 | 36,6 % Fe; 1,0 % Cu; 1,6 % Mn; 55 g/t Ag
Rožňava - Strieborná žila | 3 495 | 716 | 33,6 % Fe; 1,0 % Cu; 1,2 % Mn; 204 g/t Ag
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR
UH – úžitková hodnota 1 tony rudy, VN – odhad výrobných nákladov na 1 tonu rudy

4. 	Medené rudy

	Meď patrí popri železe na Slovensku k najstarším dobývaným surovinám. Zmena ekonomiky po roku 1990 viedla k ukončeniu ťažby medi na Slovensku. Zostávajúce zásoby na dovtedy ťažených ložiskách boli preklasifikované ako nebilančné. 
	Ložiská medených rúd patria viacerým ložiskovým typom. Okrem nižšie uvedených typov bola meď vedľajším produktom ťažby žilných sideritovo - sulfidických železných a Fe-Cu rúd a ťažby polymetalických rúd.

Žilné sideritovo - sulfidické rudy
	V značnej časti sideritovo - sulfidických žíl Spišsko - gemerského rudohoria bola hlavným objektom ťažby meď. Jednotlivé žily dosahujú dĺžku až niekoľko kilometrov pri hrúbkach 1 - 20 m. Obsah Fe je 28 - 33 %, Mn 1 - 2 %, Cu 0,8 - 1,3 % a Ag do 100 g/t. V BZVL SR sú v súčasnosti evidované ložiská Poráč - Zlatník - Kalcitová žila, Spišská Nová Ves - Novoveská Huta, Spišská Nová Ves - Gezwäng, Spišská Nová Ves - Mlynky - Cecília, Slovinky, Gelnica - Gelnická žila, Gelnica - Krížová žila, Gelnica - Nadložná žila a Gelnica - Nová žila. Na ložiskách Poráč - Zlatník - Kalcitová žila, Spišská Nová Ves - Gezwäng a Spišská Nová Ves - Mlynky - Cecília sú zostatkové zásoby v tak malom množstve a nízkej kvality, že ich navrhujeme vyradiť z evidencie v BZVL SR. Kvalite rúd ložísk Spišská Nová Ves - Novoveská Huta, Slovinky a gelnickým ložiskám odpovedá zaradenie ich zásob ako nebilančných a navrhujeme ich zásoby ponechať v evidencii BZVL SR.
	V širšom kontexte k žilným sideritovo - sulfidickým Cu rudám zaraďujeme aj Cu mineralizácie ložísk Špania Dolina a Ľubietová. Rudné žily, žilníky a impregnačné zóny ložiska Špania Dolina sú pomerne plocho uložené, sledovateľné v pruhu dĺžky 4 km. Kvalita zostatkových zásob ložiska overených geologickým prieskumom dovoľuje tieto zaradiť len ako nebilančné. Navrhujeme ich ponechať v evidencii BZVL SR. 

Masívno - sulfidické (kyzové) Cu rudy
	Jediným ložiskom tohoto typu evidovaným v BZVL SR je ložisko Smolník - Cu. Toto ložisko bolo 600 rokov najvýznamnejším producentom medi v Spišsko - gemerskom rudohorí. Do 18. storočia boli selektívne ťažené rudy s obsahmi Cu 4 - 10 %, neskôr kvalita ťažených rúd postupne klesala na menej ako 2 % Cu koncom 19. storočia a menej ako 1 % Cu posledné roky pred ukončením ťažby v roku 1980. Zostatkové zásoby majú priemerný obsah Cu 0,47 % a sú klasifikované ako nebilančné. Navrhujeme ich ponechať v evidencii BZVL SR. Ložisko Smolník - haldy navrhujeme z dôvodov nízkej kvality a množstva zásob vyradiť z evidencie BZVL SR.

Porfýrovo - skarnové Cu ± Mo, Au rudy
	Ložiská Vysoká - Zlatno a Vysoká boli overené vrtným prieskumom a s ohľadom na značnú hĺbku pod povrchom sú zásoby oboch ložísk výrazne nebilančné. V prípade ložiska Vysoká s malým objemom zásob navrhujeme ich vyradenie z evidencie v BZVL SR. V prípade ložiska Vysoká - Zlatno navrhujeme nebilančné zásoby ponechať v evidencii v BZVL SR.

Epitermálne žilné Cu rudy
Epitermálne žilné Cu rudy sa vyskytujú zriedkavo. Predstaviteľom tohto typu zrudnenia je ložisko Brehov. Kvalita vypočítaných zásob je nízka, ale v tomto prípade výpočet zásob vychádza z nedostatočnej definície geometrie blokov a realita sa môže od výpočtu podstatne líšiť. Preto navrhujeme v tomto prípade vypočítané zásoby v BZVL SR ponechať. 

Tab. 6 Zásoby medených rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Poráč - Zlatník - Kalcitová žila | | 247^1 | 1,07 % Cu, UH = ~ 35 % VN
Spišská Nová Ves - Novoveská Huta | | 7 214 | 1,1 % Cu
Spišská Nová Ves - Gezwäng | | 60^1 | 1,87 % Cu
Gelnica - Gelnická žila | | 516 | 0,84 % Cu
Gelnica - Krížová žila | | 833 | 1,3 % Cu
Gelnica - Nadložná žila | | 730 | 0,94 % Cu
Gelnica - Nová žila | | 679 | 1,04 % Cu
Spišská Nová Ves - Mlynky - Cecília | | 1 075^1 | 0,46 % Cu, 22,41 % Fe UH = ~ 15 % VN
Slovinky | | 11 957 | 10,22 % Fe; 0,66 % Cu;
Špania Dolina - Glezúr - Piesky | | 3 813 | 0,65 % Cu; 9,8 g/t Ag
Smolník - haldy | | 2 545^1 | 0,22 % Cu, UH = ~ 10 % VN
Smolník - Cu | | 4 740 | 0,47 % Cu
Vysoká - Zlatno | | 13 000 | 0,5 % Cu; 0,3 g/t Au
Vysoká | | 1 491^1 | 0,5 % Cu; 0,35 g/t Au
Brehov | | 434 | 1,05 % Cu, UH = ~ 25 % VN
^1 navrhuje sa vyradiť z bilancie zásob výhradných ložísk Slovenskej republiky
UH – úžitková hodnota 1 tony rudy, VN – odhad výrobných nákladov na 1 tonu rudy

5.	Niklové a niklovo - kobaltové rudy

	Niklovo - kobaltové rudy žilného typu boli ťažené v rokoch 1850 - 1918 na jedinom vtedy známom ložisku Dobšiná. Niklové rudy reziduálneho typu boli overené geologickým prieskumom až v sedemdesiatych rokoch minulého storočia.

Niklové rudy reziduálneho typu
	Rudy vystupujú vo forme niklonosnej fosílnej kôry zvetrávania na rozsiahlom ultramafickom telese v oblasti Hodkoviec, Šemše, Mokraniec a Komároviec. Hrúbka rudného telesa sa mení od 2 do 49 m, hrúbka skrývky od 0 po 56 m a obsah Ni od 0,23 po 2,05 %. Geologickým prieskumom boli overené zásoby, ktoré sú v BZVL SR teraz evidované ako nebilančné. S ohľadom na nedostatočnú kvalitu a nevhodnú väzbu Ni na silikátové minerály navrhujeme tieto zásoby z evidencie v BZVL SR vyradiť. 

Tab. 7 Zásoby niklových a niklovo - kobaltových rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Hodkovce | | 17 000^1 | 0,38 % Ni, 0,016 % Co, nízka kvalita, nevhodná väzba Ni
^1 navrhuje sa vyradiť z bilancie zásob výhradných ložísk Slovenskej republiky

6.	Polymetalické rudy

V rokoch 1992 - 1993 bola po ukončení štátnych subvencií ťažba polymetalických rúd zastavená a zostávajúce zásoby boli preklasifikované ako nebilančné. 
Rudy olova a zinku zvyčajne vystupujú spoločne v komplexných polymetalických rudách. Okrem olova a zinku je v nich vo variabilnom množstve prítomná meď a v menšom množstve kadmium, striebro a zlato. Prítomnosť striebra a zlata najmä v chudobnejších polymetalických rudách rozhodujúcim spôsobom ovplyvňuje ich hodnotu. Práve zlato a striebro bolo veľmi často primárnym objektom ťažby polymetalických rúd (napr. Banská Štiavnica).
Polymetalické rudy sú charakteristické pre viacero ložiskových či genetických typov, ktoré na území Slovenska nachádzame v rôznych geologických prostrediach. Z nich len epitermálne žily neovulkanitov mali väčší ekonomický význam. 

Stratiformné polymetalické rudy
	Syngenetické stratiformné polymetalické rudy, označované tiež ako masívno - sulfidické či kyzové, vystupujú vo forme šošoviek a pásikov v tmavých a chloritických bridliciach medzi polohami metavulkanitov v staršom paleozoiku gemerika. Hrúbka mineralizovaného horizontu je do 40 m, smerná dĺžka až 3 km. Samotné rudné telesá predstavujú rôzne veľké šošovky bohatších rúd. Najväčšou z nich je mníšanská s dĺžkou 400 m, šírkou 80 - 120 m a hrúbkou 20 m. Mineralizáciu predstavuje pyrit, pyrotit, galenit, sfalerit, chalkopyrit, arzenopyrit a tetraedrit. 
	Ťažba stratiformných rúd bola ukončená v roku 1917. V rokoch 1961 až 1988 boli objektom vyhľadávacieho geologického prieskumu. Zostatkové zásoby ložísk Mníšek nad Hnilcom a Prakovce sú v BZVL SR evidované ako nebilančné. Kvalita týchto zásob je však natoľko nízka, že navrhujeme ich vylúčenie z BZVL SR. 

Polymetalické rudy v kryštaliniku
Hydrotermálne žily polymetalických rúd v kryštaliniku sú späté s neskorohercýnskou tektonotermálnou reaktivizáciou. Polymetalické mineralizácie sú prechodmi spojené s vyššie termálnymi kremeňovo - sulfidickými typmi ako aj nižšie termálnymi mineralizáciami s baritom. Objektom historickej ťažby boli ložiskové výskyty Častá, Čavoj, Chvojnica a Jasenie - Soviansko. Známe je aj viacero menších mineralogických výskytov. Geologický prieskum realizovaný v päťdesiatych rokoch prevažne nepotvrdil využiteľné zostatkové zásoby. Z uvedených ložiskových výskytov je v BZVL SR evidované ložisko Čavoj. S ohľadom na nedostatočné kvalitatívne parametre a malé množstvo zásob navrhujeme jeho vylúčenie z evidencie BZVL SR. 

Polymetalické rudy v neovulkanitoch
Sulfidmi bohaté epitermálne žily a žilníky s polymetalickou mineralizáciou sa viažu na hydrotermálne systémy neogénnych vulkanitov Slovenska. Okrem po stáročia ťažených klasických žíl ložiska Banská Štiavnica boli v druhej polovici 20. storočia preskúmané, resp. objavené žilno - žilníkové mineralizácie ložísk a výskytov Zlatá Baňa, Brehov, Morské oko a Zemplín a žilníkovo - impregnačné mineralizácie ložísk Banská Hodruša - PIŽ a Pukanec. 
Polymetalické žily ložiska Banská Štiavnica - Pb, Zn, Cu, Au, Ag boli pre svoj obsah zlata a striebra objektom ťažby od ranného stredoveku. Smerná dĺžka žíl dosahuje až 8 km, vertikálny rozsah mineralizácie až 1000 m. Hrúbka žíl je značne variabilná, ťažiteľné úseky žíl s hrúbkou nad 1 m majú prevažne charakter rudných stĺpov, ktorých maximálna hrúbka môže presahovať až 10 m. V intervale, kde polymetalické epitermálne žily pretínajú karbonatické horniny mezozoika sú lokálne vyvinuté bohatšie metasomatické rudy. 
Rudné žily ložiska Banská Štiavnica - Pb, Zn, Cu, Au, Ag, najmä ich bohatšie časti, sú do značnej miery vyťažené. Zostatkové zásoby predstavujú najrozsiahlejší zdroj polymetalických rúd, ktorý je však za súčasných ekonomických podmienok nebilančný. Polymetalické ložisko Banská Štiavnica - Pb, Zn, Cu, Au, Ag v súčasnosti zahŕňa aj donedávna samostatne evidované ložiská Banská Štiavnica - II. hĺbkový obzor, Banská Štiavnica - sever, Banská Štiavnica - podpovrchové časti. Súčasná úžitková hodnota rúd uvedených kovnatostí sa pohybuje v intervale od 90 % po 20 % predpokladaných nákladov na ťažbu, najmä v závislosti na obsahu zlata a striebra. Časť evidovaných zásob teda nedosahuje ani parametre potenciálne ekonomických rúd (bloky, ktorých úžitková hodnota dosahuje menej ako 40 - 50 % predpokladaných nákladov na ťažbu) a mala by byť vylúčená z evidovaných zásob. Vzhľadom k historickému významu tohto ložiska navrhujeme jeho ponechanie v BZVL SR.
	V BZVL SR evidované zásoby polymetalických rúd na ložisku Banská Hodruša vznikli len nedávno spojením zásob viacerých, pred tým samostatných ložísk (ložiská Banská Hodruša - žila Rozália, Banská Hodruša - hĺbka, Banská Hodruša - Bakali žila, Banská Hodruša - Bakali I, Banská Hodruša - PIŽ, Vyhne - Banky). Žily Rozália a Bakali svojím vývojom a kovnatosťou odpovedajú medenej zóne banskoštiavnických žíl. Zásoby žily Rozália boli v rokoch 1950 až 1990 do značnej miery vyťažené a prieskumom bolo overené ich hĺbkové pokračovanie s obsahmi Cu 0,65 %, Ag 2,3 g/t a Pb a Zn pod 0,1 %. Žila Bakali bola overená vrtným prieskumom koncom osemdesiatych rokov. Priemerná kovnatosť vypočítaných zásob je Pb 0,48 %, Zn 0,87 %, Cu 0,35 %, Ag 10 - 25 g/t a Au okolo 0,1 g/t. Kvalita rúd ložiska Banská Hodruša - PIŽ je 0,86 % Pb, 0,86 % Zn a 0,22 % Cu. Priemerná kvalita polymetalických rúd ložiska Banská Hodruša vcelku ako aj kvalita jeho jednotlivých pôvodných častí nedosahuje ani parametre pre zaradenie k nebilančným zásobám a preto navrhujeme vyradenie zásob z evidencie v BZVL SR.
	Aj polymetalické žily ložiska Zlatá Baňa boli pre svoj zvýšený obsah zlata a striebra v povrchovej úrovni objektom historickej ťažby malého rozsahu. Rudné žily ložiska Zlatá Baňa majú podstatne inú geometriu ako vyššie uvedené žily ložiska Banská Štiavnica - Pb, Zn, Cu, Au, Ag. Ich dĺžka je len niekoľko sto metrov, maximálne 1 km. Hrúbka jednotlivých žíl nepresahuje 1 m. Charakteristické je vetvenie žíl v horizontálnom aj vertikálnom smere s prechodmi do žilníkov a telies hydrotermálno - explozívnych brekcií. Hlavnými rudnými minerálmi sú pyrit, galenit, sfalerit, chalkopyrit, sulfosoli striebra a elektrum. Mineralizácia má vertikálnu zonalitu, v blízkosti povrchu sú rudy obohatené o striebro a zlato. Priemerný obsah kovov vo vypočítaných zásobách je 0,1 % Cu, 1,15 % Pb, 2,75 % Zn, 1,08 g/t Au a 32 g/t Ag. Vypočítané zásoby na ložisku sú evidované v BZVL SR ako bilančné aj nebilančné. Kvalita evidovaných bilančných zásob však nezodpovedá súčasným kritériám bilančnosti. Navrhujeme preto u tohto ložiska všetky zásoby ložiska evidovať ako nebilančné.
	Žilno - žilníková polymetalická mineralizácia na ložisku Brehov bola objavená až koncom osemdesiatych rokov a následne preskúmaná geofyzikálnymi metódami a vrtmi. Ložisko s výraznou zonalitou od drahokovových rúd pri povrchu cez polymetalické rudy po medené rudy v hĺbkach 300 - 500 m je viazané na štok dioritového porfýru umiestnený v bádenskom vulkanosedimentárnom súvrství. Polymetalické rudy vystupujú vo forme žíl hrúbky do 0,5 m, ale častejšie vo forme žilníkov a mineralizovaných hydrotermálno - explozívnych brekcií. Ich priemerná kvalita je 0,82 % Pb, 1,74 % Zn, 0,08 % Cu a 0,02 g/t Au. Treba však konštatovať, že hustota prieskumných vrtov nebola dostatočná na jednoznačnú definíciu geometrie ložiska. Vypočítané nebilančné zásoby preto napriek ich nízkej kvalite navrhujeme ponechať v evidencii BZVL SR. 
	Polymetalická mineralizácia žilníkového typu bola vrtmi overená tiež severozápadne od Pukanca. Kvalita rúd je natoľko nízka, že navrhujeme vylúčenie zásob z evidencie v BZVL SR. 

Tab. 8 Zásoby polymetalických rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Mníšek nad Hnilcom | | 559^1 | 0,15 % Pb; 0,88 % Zn; 0,74 % Cu; 12 g/t Ag UH = 31 % VN
Prakovce | | 197^1 | 0,08 % Pb; 0,28 % Zn; 0,59 % Cu UH = 14 % VN
Čavoj | | 260^1 | 1,71 % Pb, 59,3 g/t Ag
Banská Štiavnica - Pb, Zn, Cu, Au, Ag | | 6 699 | 1,58 % Pb; 2 % Zn; 0,53 % Cu; 19,4 g/t Ag; 0,56 g/t Au UH = 30 - 90 % VN
Banská Hodruša | | 5 257^1 | 0,59 % Pb; 1 % Zn; 0,53 % Cu; 8,6 g/t Ag; 0,06 g/t Au UH = ~ 20 % VN
Pukanec | | 1 772^1 | 1,08 % Pb; 1,49 % Zn; 0,42 % Cu; 0,01 % Cd; 12,6 g/t Ag; 0,02 g/t Au UH = ~ 30 % VN
Zlatá Baňa | 1623^2 | 610 | 1,17 % Pb; 2,78 % Zn; 0,1 % Cu; 32,2 g/t Ag; 1,06 g/t Au
Brehov | | 9 482 | 0,82 % Pb; 1,74 % Zn; 0,08 % Cu; 0,02 g/t Au
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR
^2 navrhuje sa preradiť do nebilančných zásob
UH – úžitková hodnota 1 tony rudy, VN – odhad výrobných nákladov na 1 tonu rudy

7.	Zlaté a strieborné rudy

	Základom rozmachu stredovekého baníctva bola najmä ťažba obohatených rúd zlata a striebra v povrchovej a podpovrchovej časti ložísk polymetalických a drahokovových rúd. Neskôr v dôsledku poklesu cien a vyčerpania obohatených rúd ťažba zlata a striebra upadala a udržala sa len na najväčších ložiskách - v Banskej Hodruši a Banskej Belej do päťdesiatych rokov minulého storočia, v Kremnici až do roku 1970. V rokoch 1993 - 2004 bola nakrátko ťažba zlata obnovená na novoobjavenom ložisku v Banskej Hodruši. 
Zlato a striebro boli tiež vedľajším produktom ťažby antimónových, polymetalických a medených rúd, ktorých ťažba bola ukončená až v roku 1992 po zastavení štátnych subvencií. Všeobecne je potrebné konštatovať, že ťažba drahokovových rúd bola vždy výrazne ovplyvňovaná veľkými zmenami cien drahých kovov. 
	Zlato a striebro vystupuje na Slovensku vo viacerých  ložiskových (mineralizačných) typoch.

Zlaté (± W, As, Sb) rudy v kryštaliniku
Mineralogické a ložiskové výskyty tohto typu boli v minulosti predmetom kutacích prác, prípadne dočasnej ťažby. Ruda vystupuje vo forme žíl, žilníkov alebo mineralizovaných strižných zón. Hlavnými minerálmi sú pyrit, pyrotit, arzenopyrit, tetraedrit, chalkopyrit, galenit, sfalerit, antimonit a Sb sulfosoli. Zvýšené obsahy scheelitu či antimonitu vytvárajú prechody k Sb - Au a W - Au rudám hoci v minulosti boli ťažené ako ložiská zlata (Magurka, Medzibrod, Lom, Lomnistá, Mýto pod Ďumbierom). Najznámejšie ložiská sú Pezinok a Pezinok - Zlatá žila. Kvalita rúd sa pohybuje od 3 do 5 g/t Au čo je ďaleko pod hranicou bilančnosti (v súčasnosti je hranica bilančnosti pre podzemnú ťažbu okolo 8 - 10 g/t Au). Z tohto dôvodu navrhujeme ložisko Pezinok I. vyradiť z evidencie v BZVL SR a do nebilančných zásob preradiť zásoby ložísk Pezinok a Pezinok - Zlatá žila. 
Zvláštnym prípadom ložísk evidovaných v BZVL SR sú odkaliská a haldy (Magurka – štôlňa Adolf - halda, Medzibrod, Pezinok - odkaliská) ťažiteľné povrchovým spôsobom a preto s podstatne nižšími nárokmi na kvalitu. Ich spracovanie by súčasne bolo aj likvidáciou negatívnych vplyvov týchto háld na životné prostredie. Preto navrhujeme zásoby ponechať v evidencii v BZVL SR. V prípade zásob na lokalite Pezinok - odkaliská však z dôvodov nízkej kvality navrhujeme prevod zásob do kategórie nebilančných.

Nízkosulfidačné epitermálne drahokovové rudy
Rudy tohto typu boli a sú najvýdatnejším zdrojom zlata a striebra. Ich dnešný potenciál je však značne obmedzený takmer tisícročnou exploatáciou. Zostatkové zásoby žilných typov ložísk sú z uvedených dôvodov nebilančné, alebo ich dokonca pre nízku kvalitu navrhujeme na vylúčenie z BZVL SR. Súčasný potenciál predstavujú najmä žilno - žilníkové ložiská vhodné pre povrchovú ťažbu.
Napriek tomu, že zásoby na drahokovových žilách II. žilného systému ložiska Kremnica sú v BZVL SR evidované ako nebilančné, navrhujeme ich ponechať v evidencii BVZL SR. Z dôvodu nízkej kvality navrhujeme z evidencie v BVZL SR vyradiť zásoby ložiska Bartošova Lehôtka. 
V priebehu rokov 1993 až 2004 bolo takmer vyťažené Au ložisko Banská Hodruša I, pre ktoré boli charakteristické plocho uložené žily s obsahmi Au až 600 g/t, ale v priemere len okolo 7 - 8 g/t, teda pri súčasných cenách tesne pod hranicou bilančnosti. Vyťažené ložisko je v likvidácii ale súčasne sa začína realizovať vyhľadávací ložiskový geologický prieskum východne od vyťažených priestorov. Preto napriek tomu, že v evidencii BZVL SR je len 1 kt zásob, nenavrhujeme vyradenie ložiska z evidencie v BZVL SR.
V rámci žilníka na lokalite Brehov boli na základe vrtného prieskumu vypočítané nebilančné zásoby drahokovových rúd. Realizovaná sieť vrtov nedefinuje dostatočne presne geometriu a rozsah ložiska a skutočné množstvo a kvalita zásob môžu byť podstatne odlišné. Vypočítané zásoby preto napriek ich nízkej kvalite navrhujeme ponechať v evidencii BZVL SR. 

Vysokosulfidačné epitermálne drahokovové rudy
Jedná sa o nový typ zlatej mineralizácie s neviditeľným zlatom, ktorý nebol objektom historickej ťažby. Priestorovo sa viaže na telesá sekundárnych kvarcitov a argilitov, ktoré predstavujú plytšiu časť hydrotermálnych systémov subvulkanických intruzívnych telies. Vysokosulfidačný systém Klokoč je jediný, kde bola geologickým prieskumom doložená prítomnosť zlatej mineralizácie a vypočítané zásoby. V BZVL SR je evidované malé množstvo bilančných zásob, vhodných pre povrchovú ťažbu. 

Tab. 9 Zásoby zlatých a strieborných rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Pezinok I. | | 415^1 | 1,15 g/t Au; 0,16 % Sb; 1,0 % As UH = 30 % VN
Pezinok | 629^2 | | 4,73 g/t Au; 1,63 % As
Pezinok - Zlatá žila | 811^2 | 151 | 3,9 g/t Au; 0,29 % Sb, 1,1 % As
Pezinok - odkaliská | 366^2 | | 1,19 g/t Au; 0,64 % Sb; 0,63 % As
Medzibrod | | 25 | 2,69 g/t Au, 2,1 g/t Ag
Dolná Lehota | 1 206^2 | | 2,65 g/t Au; 1,25 g/t Ag
Magurka - štôlňa Adolf - halda | 30 | 418 | 8,6 g/t Au; 1,8 g/t Ag; 0,22 % Sb; 0,04 % As
Banská Hodruša I | | 1 | 5,27 g/t Au; 4,83 g/t Ag vyťažené ložisko
Bartošova Lehôtka | | 457^1 | 1,66 g/t Au; 16,4 g/t Ag UH = 25 % VN
Kremnica | | 7 922 | 1,74 g/t Au; 13,7 g/t Ag; 1 % Zn; 0,95 % Pb
Klokoč | 250 | | 1,72 g/t Au
Brehov | | 521 | 2,71 g/t Au; 0,11 % Cu
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR
^2 navrhuje sa preradiť do nebilančných zásob
UH – úžitková hodnota 1 tony rudy, VN – predpokladané výrobné náklady na 1 tonu rudy

8.	Antimónové  rudy

V minulosti priemyselne využívané antimónové ložiská s obsahom zlata možno rozdeliť do troch základných ložiskových typov: žilno - žilníkové a žilné ložiská a výskyty v kryštaliniku tatrika a veporika, žilné ložiská a výskyty v metamorfitoch gemerika a žilné ložiská a výskyty v neovulkanitoch. V súčasnosti figurujú v BZVL SR len antimónové rudy v kryštaliniku.
	
Antimónové rudy v kryštaliniku
	Na ložiskách Pezinok, Pernek a Kuchyňa v Malých Karpatoch prevláda žilno - žilníková forma mineralizácie. V BZVL SR sú evidované zásoby ložísk Pezinok, Pezinok - Vinohrady a Pezinok - Sb (2x). 
Na ostatných ložiskách v kryštaliniku tatrika a veporika vystupuje žilný, prípadne žilno - žilníkový typ antimonitovej mineralizácie so zlatom. V BZVL SR sú evidované len nebilančné zásoby na ložiskách Dúbrava, Dúbrava - Ľubelská, Dúbrava - Martin štôlňa, Dúbrava - Matošovec a Dúbrava - Predpekelná. 

Tab. 10 Zásoby antimónových rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Dúbrava | | 171 |
Dúbrava - Ľubelská | | 634 |
Dúbrava - Martin štôlňa | | 703 | 1,74 % Sb; 1 g/t Au; 0,11 % As; 1,98 g/t Ag
Dúbrava - Matošovec | | 532 | 1,77 % Sb; 1 g/t Au; 0,13 % As
Dúbrava - Predpekelná | | 315 | 2,32 % Sb
Pezinok | 85 | | 2,86 % Sb; 2 g/t Au; 1,36 % As
Pezinok - Vinohrady | | 644 | 0,45 % Sb; 3 g/t Au; 0,86 % As
Pezinok - Sb | | 245 | 2,15 % Sb; 0,81 % As
Pezinok - Sb | | 15 | 3,22 % Sb; 2,12 g/t Au

9.	Molybdénové rudy
	
Molybdénové rudy neboli na Slovensku ťažené. 

Molybdénové rudy v perme
	Molybdénové rudy v perme sú najrozšírenejším a jediným využívaným typom mineralizácie. Jedná sa o stratiformnú mineralizáciu diagenetického až infiltračného pôvodu, sčasti ovplyvnenú remobilizáciou v rámci paleoalpínskeho orogénneho štádia. Ložiská a výskyty vystupujú v severogemeridnom perme, v perme hronika a v perme tatrika.
	Zásoby ložiska Spišská Nová Ves - Novoveská Huta sú v BZVL SR evidované ako nebilančné zásoby Mo rúd, ale keďže sú geneticky späté s medeným a uránovým zrudnením, navrhujeme ich ponechať v evidencii BZVL SR. 

Porfýrové molybdénové rudy
	Jediným preskúmaným ložiskom tohoto typu je ložisko Ochtiná I. Žilníkovo - impregnačná mineralizácia je viazaná na apikálne časti intrúzie granitu vrchnokriedového veku. Jedná sa o veľké ložisko, ktorého zásoby sú však s ohľadom na uloženie v hĺbkach 200 - 600 m pod povrchom výrazne nebilančné. Úžitková hodnota rudy predstavuje len okolo 40 % predpokladaných nákladov na ťažbu. S ohľadom na nízku kvalitu rúd navrhujeme vyradenie zásob z evidencie v BZVL SR.

Tab. 11 Zásoby molybdénových rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Spišská Nová Ves - Novoveská Huta | | 80 964 | 0,031 % Mo; 0,07 % U
Ochtiná I | | 50 891^1 | 0,17 % Mo, 0,003 W
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR

10.	Volfrámové rudy
	
Volfrámové rudy neboli na Slovensku nikdy ťažené. Volfrámové rudy s obsahom zlata boli predmetom historickej ťažby vďaka jeho obsahu.

Žilníkovo - impregnačné volfrámové rudy
	Rudy tohoto typu vytvárajú vrchnú časť ložiska Ochtiná I s väzbou na intrúziu granitu vrchnokriedového veku a vypočítané zásoby sú klasifikované ako nebilančné. Kvalita rudy je však taká nízka, že navrhujeme vyradenie týchto zásob z evidencie BZVL SR. 

Volfrámové  rudy s obsahom zlata
	Tento typ mineralizácie je v kryštaliniku pomerne častý. Väčšinou však vytvára len rozptýlené drobné výskyty. Ložiskové výskyty sú zriedkavé a známe je len jedno malé ložisko s obsahom scheelitu a zlata, ktorým je ložisko Jasenie - Kyslá v Nízkych Tatrách. Vypočítané zásoby sú v BZVL SR s ohľadom na ich nízku kvalitu evidované ako nebilančné. Ich kvalita odpovedá takémuto zaradeniu aj pri dnešných cenách kovov.

Tab. 12 Zásoby volfrámových rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Ochtiná I | | 7 405^1 | 0,11 % W UH = 15 - 20 % VN
Jasenie - Kyslá | | 2 881 | 0,23 % W; 0,49 g/t Au UH = 40 - 50 % VN
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR
UH – úžitková hodnota 1 tony rudy, VN – predpokladané výrobné náklady na 1 tonu rudy

11.	Ortuťové rudy
	
Ťažba ortuťových rúd sa na Slovensku datuje od 14. storočia. Väčší rozmach dosiahla až s využívaním ortuti pre amalgamáciu drahokovových rúd. Ložiská v okolí Malachova pri Banskej Bystrici a v Slanských vrchoch boli ťažené do konca 18. storočia. Ložisko Merník bolo exploatované s prestávkami od roku 1830 do roku 1939. Od roku 1856 bola ortuť získavaná tiež ako vedľajší produkt pri ťažbe sideritových rúd na ložisku Rudňany a neskôr aj v Gelnici. Ťažba na ložisku Rákoš objavenom v päťdesiatych rokoch bola ukončená v roku 1988. Využiteľné mineralizácie ortuti prináležia trom ložiskovým typom.

Ortuťové rudy Spišsko - gemerského rudohoria
	Ortuť v Spišsko - gemerskom rudohorí vystupuje ako rumelka a ortuťonosný tetraedrit (schwatzit) spolu s baritom ako najmladšie štádium sideritovo - sulfidickej mineralizácie. Na ložiskách v Rudňanoch a v Rožňave bola ortuť vedľajším produktom až do ukončenia ťažby v roku 1990. Priemerný obsah Hg v rude bol 0,01 - 0,04 %. Na ložisku Rákoš boli po ukončení ťažby v roku 1988 vypočítané zostatkové zásoby, ktoré pre nízku kvalitu boli v roku 2003 vyradené z evidencie v BZVL SR.
 
Ortuťové rudy v neovulkanitoch
	Jedinými známymi historicky ťaženými ložiskami ortuti v prostredí neovulkanitov je viacero menších ložísk v okolí Červenice v Slanských vrchoch, ktoré sú prevažne vyťažené. Zásoby na ložiskách Červenica - Dubník - okolie a Dubník sú v BZVL evidované ako nebilančné a s ohľadom na ich nedostatočnú kvalitu navrhujeme ich vyradenie z evidencie v BZVL SR. 

Ortuťové rudy v sedimentoch
	Tretím typom ložísk Hg rúd sú mineralizácie spojené s neogénnym vulkanizmom a vystupujúce v prostredí sedimentov ako rudy impregnačného charakteru. Ložisko Malachov pri Banskej Bystrici bolo využívané od počiatku 14. storočia a ťažba bola ukončená pre nedostatok kvalitnej rudy koncom 18. storočia. Odhaduje sa, že celkove bolo vyťažené 5,7 tony ortuti. Kovnatosť nevyťažených častí ložiska sa pohybuje okolo 0,1 % Hg. Zásoby ložiska navrhujeme vyradiť z evidencie v BZVL SR. 
Ložisko Merník bolo ťažené v rokoch 1830 až 1939. Zásoby overené v osemdesiatych rokoch majú kovnatosť pod hranicou bilančnosti, v  BZVL SR sú evidované ako nebilančné, preto ich navrhujeme vyradiť z evidencie v BZVL SR.

Tab. 13 Zásoby ortuťových  rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Malachov | | 282^1 | 0,22 % Hg UH = 20 ‑ 25 % VN
Červenica - Dubník - okolie | | 129^1 | 0,26 % Hg UH = 20 - 30 % VN
Dubník | | 2 426^1 | 0,16 % Hg UH = 12 % VN
Merník | | 474^1 | 0,25 % Hg UH = 22 % VN
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR
UH – úžitková hodnota 1 tony rudy, VN – predpokladané výrobné náklady na 1 tonu rudy

12.	Ostatné rudy

	K ostatným rudám je zaradené jedno ložisko spekularitu (Poráč - Zlatník - spekularit), ktoré z dôvodu nízkej kvality a malého množstva zásob navrhujeme vyradiť z evidencie v BZVL SR.

Tab. 14 Zásoby ostatných rúd evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Poráč - Zlatník - spekularit | | 73^1 | Fe_2O_3 = 47,49 %
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR

13.	Rudy vzácnych zemín

Rudy vzácnych zemín predstavujú hydrotermálne kremenné alebo kremeňovo-apatitové žily s pyritom, arzenopyritom, monazitom, xenotímom, uraninitom a ďalšími uránovými minerálmi. Nositeľom ytria, céru a vzácnych zemín sú apatit, xenotím a monazit. Predpokladá sa vzťah k hydrotermálnym systémom gemeridných granitov. Preskúmané bolo jediné ložisko Čučma reprezentované žilou dĺžky 1,7 km, priemernej hrúbky 0,6 m, s priemerným obsahom vzácnych zemín 0,2 %. Vypočítané zásoby odpovedajú veľkosťou aj nízkymi obsahmi len mineralogickému výskytu a navrhujeme ich preto vyradiť z evidencie v BZVL SR. 

Tab. 15 Zásoby rúd vzácnych zemín evidované v BZVL SR (v kt)
Názov ložiska | bilančné | nebilančné | poznámka
Čučma | | 8^1 | 0,2 % REE
^1 navrhuje sa vyradiť z BZVL SR

Záver

	Z celkového počtu 70 rudných ložísk je na vyradenie z evidencie BZVL SR navrhnutých 27 ložísk, na preradenie z bilančných zásob do zásob nebilančných je navrhnutých 6 ložísk. Ostávajúcich 37 ložísk je bez zmeny ponechaných v evidencii BZVL SR.
	Pri vyradení ložísk z evidencie BZVL SR, resp. preradení bilančných zásob do zásob nebilančných sa bude postupovať v zmysle § 14a zákona č. 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva (banský zákon) v znení neskorších predpisov. Následné zrušenie chránených ložiskových území sa bude realizovať v zmysle § 6 vyhlášky SBÚ č. 79/1988 Zb. o chránených ložiskových územiach a dobývacích priestoroch v znení neskorších doplnkov.
	V tomto štádiu neboli prehodnocované energetické suroviny a nerudné suroviny, ktoré budú prehodnotené v ďalšej etape.  
	Sumárny prehľad uvádzajú nasledovné tabuľky:

Tab. 16 Návrh na vyradenie výhradných ložísk z evidencie BZVL SR

Por.
číslo

Názov
ložiska

Druh
suroviny

Bilančné
zásoby (kt)

Nebilančné
zásoby (kt)

1. | Vyhne - Klokoč | železné rudy | | 3 005
2. | Vyhne - okolie | | | 4 519
3. | Vlková | mangánové rudy | | 9 956
4. | Hôrka – Levočské pohorie | | | 1 052
5. | Rudňany - hĺbka I. a II. žila | komplexné železné rudy | | 1 647
6. | Rudňany - Nadložná - Droždiak žila | | | 643
7. | Poráč - Zlatník - Kalcitová žila | medené rudy | | 247
8. | Spišská Nová Ves - Gezwäng | | | 60
9. | Spišská Nová Ves - Mlynky - Cecília | | | 1 075
10. | Smolník - haldy | | | 2 545
11. | Vysoká | | | 1 491
12. | Hodkovce | niklové rudy | | 17 000
13. | Mníšek nad Hnilcom | polymetalické rudy | | 559
14. | Prakovce | | | 197
15. | Čavoj | | | 260
16. | Banská Hodruša | | | 5 257
17. | Pukanec | | | 1 772
18. | Pezinok I. | zlaté a strieborné rudy | | 415
19. | Bartošova Lehôtka | | | 457
20. | Ochtiná I | molybdénové rudy | | 50 891
21. | Ochtiná I | volfrámové rudy | | 7 405
22. | Malachov | ortuťové rudy | | 282
23. | Červenica - Dubník - okolie | | | 129
24. | Dubník | | | 2 426
25. | Merník | | | 474
26. | Poráč - Zlatník - spekularit | ostatné rudy | | 73
27. | Čučma | rudy vzácnych zemín | | 8
Spolu | | 113 845

Tab. 17 Návrh na preradenie bilančných zásob výhradných ložísk do zásob nebilančných

Por.
číslo

Názov
ložiska

Druh
suroviny

Bilančné
zásoby (kt)

Nebilančné
zásoby (kt)

1. | Nižná Slaná | železné rudy | 1 037 |
2. | Zlatá Baňa | polymetalické rudy | 1623 | 610
3. | Pezinok | zlaté rudy | 629 |
4. | Pezinok - Zlatá žila | | 811 | 151
5. | Pezinok - odkaliská | | 366 |
6. | Dolná Lehota | | 1 206 |
Spolu | 5 672 | 761

Tab. 18 Výhradné ložiská ostávajúce v BZVL SR bez zmeny

Por.
číslo

Názov
ložiska

Druh
suroviny

Bilančné
zásoby (kt)

Nebilančné
zásoby (kt)

1. | Nižná Slaná - Manó - Kobeliarovo | železné rudy | 23 921 |
2. | Poráč - Zlatnícka žila | komplexné železné rudy | | 2 740
3. | Poráč - Zlatník | | | 15 160
4. | Rudňany | | | 7 340
5. | Rudňany - Matej a Jakub žila | | | 21 792
6. | Nižný Medzev - Fichtenhübel | | | 4 195
7. | Rožňava - Mária | | 2 311 | 13
8. | Rožňava - Strieborná žila | | 3 495 | 716
9. | Spišská Nová Ves - Novoveská Huta | medené rudy | | 7 214
10. | Gelnica - Gelnická žila | | | 516
11. | Gelnica - Krížová žila | | | 833
12. | Gelnica - Nadložná žila | | | 730
13. | Gelnica - Nová žila | | | 679
14. | Slovinky | | | 11 957
15. | Špania Dolina - Glezúr - Piesky | | | 3 813
16. | Smolník - Cu | | | 4 740
17. | Vysoká - Zlatno | | | 13 000
18. | Brehov | | | 434
19. | Banská Štiavnica - Pb, Zn, Cu, Au, Ag | polymetalické rudy | | 6 699
20. | Brehov | | | 9 482
21. | Magurka - štôlňa Adolf - halda | | 30 | 418
22. | Medzibrod | | | 25
23. | Banská Hodruša I | | | 1
24. | Kremnica | | | 7 922
25. | Klokoč | | | 250
26. | Brehov | | | 521
27. | Dúbrava | antimónové rudy | | 171
28. | Dúbrava - Ľubelská | | | 634
29. | Dúbrava - Martin štôlňa | | | 703
30. | Dúbrava - Matošovec | | | 532
31. | Dúbrava - Predpekelná | | | 315
32. | Pezinok | | 85 |
33. | Pezinok - Vinohrady | | | 644
34. | Pezinok - Sb | | | 245
35. | Pezinok - Sb | | | 15
36. | Spišská Nová Ves - Novoveská Huta | molybdénové rudy | | 80 964
37. | Jasenie - Kyslá | volfrámové rudy | | 2 881
Spolu | 29 842 | 208 294