Author: vavro
Last saved by: kuklova
Company: MPSVR

Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh na ratifikáciu Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o súkromných agentúrach zamestnania č. 181 z roku 1997 Slovenskou republikou 

Spôsob pripomienkového konania                                                              Riadny 15 pracovných dní (od 16. júla 2009 do 5. augusta 2009) |
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 15  / 2
Počet vyhodnotených pripomienok | 14
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 5  / 0
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 1  / 0
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 8  / 2
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom) |
Počet odstránených pripomienok |
Počet neodstránených pripomienok |

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č. | Subjekt | Pripomienky do termínu | Pripomienky po termíne | Nemali pripomienky | Vôbec nezaslali
1 . | Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky | | | x |
2 . | Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | | | x |
3 . | Štatistický úrad Slovenskej republiky | | | x |
4 . | Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky | | | x |
5 . | Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky | | | x |
6 . | Úrad pre verejné obstarávanie | | | x |
7 . | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
8 . | Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky | | | x |
9 . | Generálna prokuratúra Slovenskej republiky | | | x |
10 . | Protimonopolný úrad Slovenskej republiky | | | x |
11 . | Republiková únia zamestnávateľov | 2 (0o,2z) | | |
12 . | Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky | | | x |
13 . | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky | | | | x
14 . | Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny | | | | x
15 . | Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže | | | | x
16 . | Národný bezpečnostný úrad | | | x |
17 . | Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny | | | x |
18 . | Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky | 2 (2o,0z) | | |
19 . | Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky | | | x |
20 . | Najvyšší súd Slovenskej republiky | | | x |
21 . | Národná banka Slovenska | | | | x
22 . | Združenie miest a obcí Slovenska | | | x |
23 . | Európske spotrebiteľské centrum | | | | x
24 . | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
25 . | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | | | x |
26 . | Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
27 . | Ministerstvo financií Slovenskej republiky | | | x |
28 . | Ministerstvo školstva Slovenskej republiky | | | x |
29 . | Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky | 3 (3o,0z) | | |
30 . | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
31 . | Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
32 . | Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky | | | x |
33 . | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky | | | x |
34 . | Štátny dopravný úrad | | | | x
35 . | Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky | | | x |
36 . | Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR | | | x |
37 . | Úrad vlády Slovenskej republiky | | | x |
38 . | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky | 2 (2o,0z) | | |
39 . | Úrad pre reguláciu sieťových odvetví | | | x |
40 . | Sociálna poisťovňa | | | x |
41 . | Odbor vládnej agendy Úradu vlády | 1 (1o,0z) | | |
| SPOLU | 15 (13o,2z) | 0 (0o,0z) | 25 | 6

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:
O – obyčajná | A – akceptovaná
Z – zásadná | N – neakceptovaná
| ČA – čiastočne akceptovaná

Subjekt | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia

ÚPV SR

Charakter Dohovoru z hľadiska čl. 7 ods. 4 a čl. 7 ods. 5 Ústavy SR 
Podľa názoru predkladateľa je Dohovor kategóriou medzinárodnej zmluvy - medzinárodná zmluva o ľudských právach a základných slobodách (čl. 7 ods. 5 Ústavy) a zároveň medzinárodná zmluva, na ktorej vykonanie je potrebný zákon v súlade (čl. 7 ods. 4 Ústavy). Z týchto dvoch predpokladov ďalej predkladateľ vyvodzuje záver, že Dohovor má prednosť pred zákonmi SR, keďže ide o zmluvu o ľudských právach a základných slobodách. 

Podľa názoru úradu je tento záver nesprávny. Dohovor totiž nie je možné považovať za medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách v zmysle čl. 7 ods. 5 Ústavy, keďže na jeho vykonanie je potrebný zákon (ako pripúšťa aj predkladateľ). Medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách sú vždy svojou povahou samovykonateľné a ako také tvoria podmnožinu širšej kategóie medzinárodných zmlúv, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon. Uvedený právny názor podporuje aj Analýza kategorizácie medzinárodných zmlúv podľa Čl. 7 ods. 4 a Čl. 7 ods. 5 Ústavy SR vypracovaná viacerými odborníkmi na ústavné a medzinárodné právo (analýza je prístupná na stránke NRSR: http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/5DA9B396EDF5C383C1256D870038C889/$FILE/Zdroj.html). 

Z predmetnej analýzy poukazujeme najmä na bod 3.1., v ktorom sa okrem iného uvádza: "Výslovné zakotvenie prednostného použitia zmluvy pred zákonom v prípade ich vzájomného konfliktu by nemalo žiaden právny význam, ak by zmluva s priamym účinkom alebo zmluva o ĽP nebola zároveň zmluvou, na vykonanie ktorej nie je potrebný zákon, čiže zmluva, ktorá je spôsobilá na priame použitie orgánom aplikácie práva. Ak by uplatnenie ľudského práva alebo základnej slobody na základe zmluvy o ĽP, alebo uplatnenie práva alebo uloženie povinnosti na základe zmluvy s priamym účinkom malo byť viazané na vykonanie takejto zmluvy zákonom, nemohlo by dôjsť k bezprostrednému aplikačnému konfliktu medzi zmluvou a zákonom a inštitút prednosti by nemal žiadne opodstatnenie. Medzinárodná zmluva, ktorá má mať prednosť pred zákonom musí byť zmluvou, ktorú je orgán aplikácie práva spôsobilý použiť priamo ako právnu normu pre rozhodnutie o veci, čiže zmluvou, ktorej použitie nepredpokladá – naopak vylučuje – použitie vnútroštátnej právnej úpravy vo forme zákona." 

Ďalej je podstatný bod 3.4.2., podľa ktorého: "Ako zmluva o ĽP by tak mala byť klasifikovaná zmluva, (ia) ktorá sa dotýka základných práv alebo slobôd upravených v Druhej hlave ústavy alebo s takýmito právami alebo slobodami súvisiacich; alebo (ib) ktorá sa dotýka základných práv alebo slobôd upravených medzinárodnou zmluvou, ktorou je SR viazaná alebo s takýmito právami alebo slobodami súvisiacich; alebo (ic) ktorá je výslovne označená ako zmluva o ĽP; alebo (id) z ktorej preambuly, znenia alebo travaux preparatoires vyplýva, že je zmluvou o ĽP; a zároveň zmluva, (iia) ktorej primárnym účelom je ochrana základných práv a slobôd, teda zmluva, ktorá neobsahuje iba incidentnú úpravu základných práv a slobôd, ale ktorá bola dojednaná s cieľom upraviť rozsah ich ochrany, a (iib) ktorej ustanovenia sú spôsobilé na priame použitie orgánom aplikácie práva, t.j. obsahujú úpravu ľudského práva alebo základnej slobody dostatočne jednoznačnú a konkrétnu na to, aby túto úpravu bolo možné použiť ako právnu normu pre rozhodnutie o veci, pričom (iic) k takejto priamej použiteľnosti smeruje alebo jej aspoň neodporuje vôľa zmluvných strán. 
Atribúty pod písmenami ia) až id) sú vymedzené alternatívne, i keď vo väčšine prípadov bude medzinárodná zmluva spĺňať viaceré alebo všetky z nich. Atribúty pod písmenami (iia) až (iic) sú vymedzené kumulatívne. Medzinárodná zmluva by teda mala byť klasifikovaná ako zmluva o ĽP, ak spĺňa aspoň jedno z kritérií v rubrike (i) a zároveň všetky kritériá v rubrike (ii)." 

Vzhľadom na citované relevantné právne názory odporúčame označiť Dohovor ako medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 4 (na ktorej vykonanie je potrebný zákon) a v tomto zmysle prepracovať predkladaciu správu a úplne vypustiť Doložku prednosti podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy.

O

N

Identifikácia Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o súkromných agentúrach zamestnania č. 181 z roku 1997 (ďalej len „dohovor“) ako medzinárodnej zmluvy o ľudských právach a základných slobodách v ústavnom systéme Slovenskej republiky v tom zmysle, či dohovor má alebo nemá prednosť pred zákonmi. 
Ústava Slovenskej republiky (ďalej len “ústava“) neobsahuje výslovne úpravu kritérií, na základe ktorých by jednotlivé medzinárodné zmluvy bolo možné kategorizovať v zmysle článku 7 odseku 4 a článku 7 odseku 5 ústavy, čo je istým nedostatkom týchto ustanovení ústavy. Ťažko sa tiež hľadá presná hranica rozlíšenia medzi medzinárodnými zmluvami podľa článku 7 odseku 4 ústavy a medzinárodnými zmluvami podľa článku 7 odseku 5 ústavy, ktoré majú prednosť pred zákonmi. 
Článok 7 odsek 4 ústavy rozoznáva sedem kategórií medzinárodných zmlúv: 
1) medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, 
2) medzinárodné politické zmluvy, 
3) medzinárodné zmluvy vojenskej povahy, 
4) medzinárodné zmluvy, z ktorých vzniká Slovenskej republike členstvo v medzinárodných organizáciách, 
5) medzinárodné hospodárske zmluvy všeobecnej povahy, 
6) medzinárodné zmluvy, na ktorých vykonanie je potrebný zákon, a 
7) medzinárodné zmluvy, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb. 
Ustanovenie článku 7 odseku 4 ústavy podmieňuje platnosť vymedzených kategórií medzinárodných zmlúv súhlasom Národnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „NRSR“) s medzinárodnou zmluvou spadajúcou aspoň do jednej kategórie vymedzenej v uvedenom ustanovení ústavy. Podľa článku 86 písm. d) ústavy do pôsobnosti NRSR patrí pred ratifikáciou vyslovovať súhlas s vymedzenými kategóriami medzinárodných zmlúv, a zároveň rozhodovať o tom, či ide o medzinárodné zmluvy podľa článku 7 odseku 5 ústavy. Súhlas s medzinárodnou zmluvou musí vysloviť absolútna väčšina NRSR, t. j. minimálne 76 poslancov. Treba si tiež všimnúť, že ustanovenie článku 7 odseku 4 ústavy výslovne neuvádza, či ide o medzinárodné zmluvy alebo niektoré z nich, ktoré nemajú prednosť pred zákonmi. 
Článok 7 odsek 5 ústavy ustanovuje tri kategórie medzinárodných zmlúv: 

1) medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, 
2) medzinárodné zmluvy, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon, a 
3) medzinárodné zmluvy, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb. 
Toto ustanovenie ústavy predpokladá, že ak tieto medzinárodné zmluvy boli ratifikované Slovenskou republikou a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, majú prednosť pred zákonmi. 
Dohovor predkladateľ klasifikoval a kategorizoval podľa článku 7 odseku 4 ústavy: 
1. ako medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách, 
2. ako medzinárodnú zmluvu, na ktorej vykonanie je potrebný zákon, zohľadňujúc článok 14 odsek 1 dohovoru, 
Dohovor predkladateľ zároveň klasifikoval a kategorizoval podľa článku 7 odseku 5 ústavy: 
1. ako medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách s prednosťou pred zákonmi, 
Keďže článok 7 odsek 5 ústavy rozoznáva tri kategórie medzinárodných zmlúv, ktoré majú prednosť pred zákonmi, medzi ktoré zákonodarca na prvom mieste umiestnil samostatne kategóriu medzinárodných zmlúv - medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, možno z toho vyvodiť záver, že tieto medzinárodné zmluvy majú prednosť pred zákonmi, bez ohľadu na to, či na ich vykonanie je alebo nie je potrebný zákon. Tým, že zákonodarca umiestnil kategóriu medzinárodných zmlúv - medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách tak do článku 7 odseku 4 ústavy, ako aj do článku 7 odseku 5 ústavy, nepochybne vyjadril prioritu, význam a dôležitosť tejto kategórie medzinárodných zmlúv oproti iným kategóriám medzinárodných zmlúv s cieľom dať takýmto medzinárodným zmluvám prednosť pred zákonmi. Predmetný záver vyvodzuje predkladateľ aj z aplikácie článku 144 odseku 1 ústavy, sudcovia sú pri výkone svojej funkcie nezávislí a pri rozhodovaní sú viazaní ústavou, ústavným zákonom, medzinárodnou zmluvou podľa článku 7 odseku 2 a 5 ústavy a zákonom. Podľa článku 144 odseku 2 ústavy, ak sa súd domnieva, že iný všeobecne záväzný právny predpis, jeho časť alebo jeho jednotlivé ustanovenie, ktoré sa týka prejednávanej veci, odporuje ústave, ústavnému zákonu, medzinárodnej zmluve podľa článku 7 odseku 5 ústavy alebo zákonu, konanie preruší a podá návrh na začatie konania na základe článku 125 odseku 1 ústavy. Právny názor ústavného súdu obsiahnutý v rozhodnutí je pre súd právne záväzný. Podľa § 109 odseku 1 písm. b) Občianskeho súdneho poriadku, súd preruší konanie, ak pred rozhodnutím vo veci dospel k záveru, že všeobecne záväzný právny predpis, ktorý sa týka veci, je v rozpore s ústavou, so zákonom alebo s medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná; v tom prípade postúpi návrh ústavnému súdu na zaujatie stanoviska. Podľa článku 125 odseku 1 písm. a) ústavy, ústavný súd rozhoduje o súlade zákonov s ústavou, s ústavnými zákonmi a s medzinárodnými zmluvami, s ktorými vyslovila súhlas NRSR a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom. Podľa článku 125a odseku 1 ústavy ústavný súd rozhoduje o súlade dojednaných medzinárodných zmlúv, na ktoré je potrebný súhlas NRSR, s ústavou alebo s ústavným zákonom. Ak ústavný súd svojím rozhodnutím vysloví, že medzinárodná zmluva nie je v súlade s ústavou alebo s ústavným zákonom, takú medzinárodnú zmluvu nemožno ratifikovať. 
Predkladateľ pri identifikácii a klasifikácii kategórie medzinárodnej zmluvy podľa článku 7 odseku 5 Ústavy SR - medzinárodná zmluva o ľudských právach a základných slobodách vychádzal aj z niektorých odporúčaní vyjadrených v „Analýze kategorizácie medzinárodných zmlúv podľa článku 7 odseku 4 a článku 7 odseku 5 Ústavy SR“, ktorú vláda SR uznesením č. 789 z 21. augusta 2003 neschválila, ale vzala na vedomie. V bode A.III. 3.3 a 3.4.2 uvedenej analýzy sa okrem iného uvádza, že ak medzinárodná zmluva upravuje rozsah ochrany ľudských práv a základných slobôd nazýva sa zmluvou o ľudských právach, ktorej primárnym účelom je ochrana základných práv a slobôd. Z uvedeného predpokladu vychádzal aj predkladateľ pri tomto dohovore a z jeho kontextu v tom zmysle, že dohovor upravuje rozsah ochrany ľudských práv v danej oblasti (právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť aj v oblasti služieb zamestnanosti), čo je premietnuté (vykonané) v právnom poriadku SR vo všeobecnom rozsahu v článku 35 odseku 1 Ústavy SR – právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť a toto právo sa zaraďuje do hospodárskych a sociálnych práv ako ľudské právo a konkrétny rozsah tohto práva podľa dohovoru v podmienkach SR je premietnutý (vykonaný) najmä v zákone o službách zamestnanosti. Predkladateľ vychádza tiež zo skutočnosti, že ustanovenia dohovoru sú spôsobilé na priame použitie orgánom aplikácie práva, t. j. obsahujú úpravu ľudského práva a základnej slobody (právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť aj v oblasti služieb zamestnanosti) dostatočne jednoznačnú a konkrétnu na to, aby túto úpravu bolo možné použiť aj ako právnu normu patriacu do právneho poriadku SR pre rozhodnutie vo veci (napr. v súdnom spore týkajúcom sa práva podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť aj v oblasti služieb zamestnanosti), napriek tomu, že ustanovenia dohovoru sa aplikujú prostredníctvom zákonov alebo predpisov alebo akýmikoľvek inými prostriedkami, ktoré sú v súlade s vnútroštátnou praxou, ako sú súdne rozhodnutia, rozhodcovské rozhodnutia alebo kolektívne zmluvy (článok 14 odsek 1 dohovoru). 
Medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách (kategória /typ/ medzinárodných zmlúv podľa článku 7 odseku 4 a článku 7 odseku 5 ústavy), medzi ktoré zaraďujeme aj príslušné dohovory Medzinárodnej organizácie práce na jednej strane svojou povahou nie sú samovykonatelné (na vykonanie ktorých nie je potrebný zákon), vyžadujú prijatie aplikačných opatrení vrátene vykonávacích zákonov a predpisov, na druhej strane zákonodarca ich zaradil na prvé a na samostatné miesto v článku 7 odseku 5 ústavy ako prednostné medzinárodné zmluvy pred zákonmi z dôvodu ich dôležitosti a významnosti, čo potvrdil textom ...“medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách“... a nie textom ...“medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon“... . Takto naformulovaný text článku 7 odseku 5 ústavy smeruje k výkladu, že ide o všetky medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, s ktorými NRSR vyslovila súhlas, bez ohľadu na to, či na ich vykonanie je alebo nie je potrebný zákon. Na podporu takéhoto výkladu je aj nasledujúci text druhej kategórie medzinárodných zmlúv – medzinárodné zmluvy na vykonanie ktorých nie je potrebný zákon – článok 7 odsek 5 ústavy – teda sa rozumie, že ide o inú medzinárodnú zmluvu a nie o medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách v tomto kontexte. V aplikačnej praxi medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon sú prakticky neindifikovateľné. Medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách vyžadujú na ich účinné vykonávanie a konkretizáciu zákon alebo iný právny predpis, alebo príslušnú úpravu, alebo dohodu, zmluvu. Dôkazom na takéto tvrdenie je praktická aplikácia článkov 12 až 54 ústavy, ktoré ustanovujú ľudské práva a základné slobody, a ktoré vychádzajú z príslušných medzinárodných zmlúv o ľudských právach a základných slobodách, na ktorých vykonanie je potrebný zákon. 
Článok 154c ústavy ustanovuje: 
(1) Medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, ktoré Slovenská republika ratifikovala a boli vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom pred nadobudnutím účinnosti tohto ústavného zákona (ústavný zákon č. 90/2001 Z. z., ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), sú súčasťou jej právneho poriadku a majú prednosť pred zákonom, ak zabezpečujú väčší rozsah ústavných práv a slobôd. 
(2) Iné medzinárodné zmluvy, ktoré Slovenská republika ratifikovala a boli vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom pred nadobudnutím účinnosti tohto ústavného zákona (ústavný zákon č. 90/2001 Z. z., ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), sú súčasťou jej právneho poriadku, ak tak ustanovuje zákon. 
Na základe vyššie uvedených skutočností a výkladu považuje predkladateľ dohovor za medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách podľa článku 7 odseku 5 ústavy, ktorý má prednosť pred zákonmi. 
Pri najbližšej novele ústavy je treba presne vyjadriť postavenie medzinárodných zmlúv, pri ktorých sa len ťažko hľadá hranica medzi medzinárodnými zmluvami podľa článku 7 odseku 4 ústavy a medzinárodnými zmluvami podľa článku 7 odseku 5 ústavy, ktoré majú prednosť pred zákonmi podľa súčasnej právnej úprave v ústave.

RUZ

Postoj k predkladanému materiálu 
RÚZ dáva do pozornosti, že predložené dohovory sú medzinárodnými zmluvami, ktoré po ich ratifikácií parlamentom budú mať prednosť pred zákonom. Z toho vyplýva, že vnútroštátne zákony nemôžu prísť s obsahom dohovorov do konfliktu, resp. nemôžu popierať resp. nepriznávať tie práva, ktoré dohovor ustanovuje. 
RÚZ nerozumie účelu ratifikácie týchto medzinárodných dokumentov, nakoľko práva, ktoré predložené dohovory priznávajú, sú v Slovenskej republike garantované a RUZ nepozná aplikačný problém, ktorý by ratifikácia týchto dohovorov priznávala. 
Rovnako ako v prípade návrhu na ratifikáciu Revidovanej európskej sociálnej charty, ktorej ratifikovateľnosti nebránila národná legislatíva, nakoľko väčšina jej ustanovení bola v súlade s národnými predpismi, RÚZ aj v prípade predložených dohovorov zaujíma k ich ratifikáciám zdržanlivý postoj, aj keď v prípade týchto dohovorov nie je dnes pre ich ratifikáciu nevyhnutné vykonať zmeny v existujúcej legislatíve. 
RÚZ považuje za potrebné odpovedať si na otázku: Čo nám ratifikácia predložených dohovorov MOP prinesie? V prípade, že by šlo o také témy, ktoré sú pre Slovenskú republiku zásadné a kľúčové na to, aby sa riešili, RÚZ nemá problém s ich podporou. Skôr však v danej situácií nevidíme dôvod prijímania takýchto záväzkov, nakoľko len deklarujú právny stav, ktorý už u nás existuje a navyše funguje. RÚZ považuje formálnu ratifikáciu medzinárodných zmlúv za nežiaducu.

Z

N

Predkladateľ nesúhlasí s argumentáciou Republikovej únie zamestnávateľov a poukazuje na plán práce vlády na rok 2009, ktorý zahŕňa predložiť na rokovanie vlády SR ratifikáciu predmetného dohovoru a pripomína, že účelom dohovoru a dôvodom na jeho ratifikáciu Slovenskou republikou je, okrem iného, posilnenie práva na prácu v tom zmysle, aby sa pomohlo uchádzačom o zamestnanie získať alebo dostať zamestnanie, alebo si ho udržať, so zreteľom na úlohu, ktorú môžu zohrávať súkromné agentúry zamestnania v správnej činnosti trhu práce, ako aj potreba ochraňovať pracovníkov pred zneužívaním a podvodnými praktikami na trhu práce. Účelom a dôvodom na ratifikáciu dohovoru je aj posilnenie práva podnikať v oblasti služieb zamestnanosti – najmä sprostredkovania zamestnania, ktoré zabezpečujú a vykonávajú fyzické osoby alebo právnické osoby ako súkromné agentúry zamestnania. 
Rozporové konanie na odbornej úrovni sa uskutočnilo 4. septembra 2009, nepodarilo sa odstrániť rozpor. Materiál sa predkladá s rozporom.

RUZ

a) RÚZ v prvom rade konštatuje, že za súčasnej situácie nie je potrebné posilňovať postavenie agentúr dočasného zamestnávania formou ratifikácie dohovoru. RÚZ nie je známe, že by niektorá politická strana alebo záujmová skupina nespochybňuje význam a postavenie agentúr dočasného zamestnávania pri udržaní zamestnanosti a flexibility trhu práce v SR. Garancia právneho postavenia agentúr dočasného zamestnávania by nemala byť dôvodom na ratifikáciu dohovoru. 
b) RÚZ má zásadnú výhradu k čl. 2 ods. 4 písm. a) a b) dohovoru o súkromných agentúrach zamestnania, podľa ktorého môže členský štát (a teda v tomto prípade zrejme vláda SR) za OSOBITNÝCH OKOLNOSTÍ 
• zakázať súkromným agentúram zamestnania konať v prospech určitých kategórií pracovníkov alebo odvetví hospodárskej činnosti s cieľom poskytovania jednej alebo viacerých služieb 
• vylúčiť pracovníkov určitých odvetví hospodárskej činnosti alebo ich častí z rozsahu pôsobnosti dohovoru alebo z niektorých jeho ustanovení, za predpokladu, že dotknutí pracovníci majú inak zabezpečenú primeranú ochranu. 
Vzhľadom na to, že pojem „OSOBITNÉ OKOLKOSTI“ nie je v dohovore špecifikovaný, (aj napriek skutočnosti, že v odbornom posudku sa predkladateľ materiálu odvoláva na stav vojny, výnimočný stav a núdzový stav v súlade s ústavným zákonom o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu, ide však len o názor predkladateľa) RÚZ sa obáva možnosti zneužitia tohto ustanovenia, ktoré by mohlo spôsobiť obmedzenia pre činnosť súkromných agentúr zamestnania. 
c) RÚZ upozorňuje, že právna analýza predkladateľa materiálu opomína, že podľa súčasnej právnej úpravy nie je možné v Slovenskej republike dočasne prideliť na výkon práce k inému zamestnávateľovi zamestnancov zamestnaných na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru a štátnych príslušníkov z nečlenských štátov EÚ. Pritom Dohovor sa podľa článku 2 ods. 2 vzťahuje na všetky kategórie zamestnancov s výnimkou námorníkov a na všetky odvetvia hospodárskej činnosti. 
RÚZ upozorňuje, že okamihom ratifikácie Dohovoru MOP o súkromných agentúrach zamestnania, by sa ustanovenia Zákonníka práce a Zákona o službách zamestnanosti upravujúce horeuvedené obmedzenia vo vzťahu k dočasnému prideleniu týchto kategórií zamestnancov dostali do rozporu s Dohovorom MOP o súkromných agentúrach zamestnania, pretože tento dohovor sa z hľadiska svojej personálnej pôsobnosti vzťahuje na všetky kategórie zamestnancov s výnimkou námorníkov, teda aj na zamestnancov zamestnaných na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru a aj na cudzích štátnych príslušníkov. 
Podľa tohto dohovoru by agentúry dočasného zamestnávania mohli pristúpiť k realizácií dočasného pridelenia zamestnancov zamestnaných na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru ako aj štátnych príslušníkov z nečlenských štátov EÚ s poukázaním na skutočnosť, že ustanovenia tohto dohovoru majú prednosť pred zákonmi SR, ktoré sú s ním v rozpore. 
RUZ však zastáva názor, že z pohľadu všetkých účastníkov trhu práce by bolo účelnejšie, ak by sa takáto zmena udiala formou zmeny príslušných právnych predpisov a nie ratifikáciou dohovoru. 
d) Taktiež je dôležité uvedomiť si, že každá legislatívna činnosť štátu prináša istú administratívnu záťaž. Preto je potrebné nahliadať na problematiku prijímania legislatívy aj z tohto pohľadu. Ratifikáciou dohovorov MOP sa Slovenská republika zaväzuje predkladať správy o aplikácií dohovoru v určitej periodicite. 
Z vyššie uvedených dôvodov RÚZ nesúhlasí s ratifikáciou dohovoru o súkromných agentúrach zamestnania.

Z

N

Predkladateľ upozorňuje, že cieľom ratifikácie dohovoru Slovenskou republikou je okrem iného posilniť činnosť všetkých druhov (typov) súkromných agentúr zamestnania na trhu práce a nielen agentúr dočasného zamestnávania. 

Podľa článku 2 odseku 4 písm. a) a b) dohovoru 
4. Po konzultáciách s najreprezentatívnejšími organizáciami príslušných zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami príslušných pracovníkov člen môže: 
a) za osobitných okolností zakázať súkromným agentúram zamestnania konať v prospech určitých kategórií pracovníkov alebo odvetví hospodárskej činnosti s cieľom poskytovania jednej alebo viacerých služieb uvedených v článku 1 odseku 1, 
b) za osobitných okolností vylúčiť pracovníkov určitých odvetví hospodárskej činnosti alebo ich častí z rozsahu pôsobnosti dohovoru alebo z niektorých jeho ustanovení, za predpokladu, že dotknutí pracovníci majú inak zabezpečenú primeranú ochranu. 
Uvedené ustanovenia dohovoru sú dostatočne flexibilné, výraz “osobitné okolnosti” voči ktorému má Republiková únia zamestnávateľov zásadnú výhradu je neopodstatnený, pretože “osobitné okolnosti” sa nevzťahujú len na prípady vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Dohovor v tejto súvislosti predpokladá konzultácie s najreprezentatívnejšími organizáciami príslušných zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami príslušných pracovníkov. Čo zahŕňa výraz “osobitné okolnosti” je predmetom konzultácií sociálnych partnerov. Podľa dohovoru (článok 2 odsek 4 písm. b) je možné za osobitných okolností vylúčiť pracovníkov určitých odvetví hospodárskej činnosti alebo ich častí z rozsahu pôsobnosti dohovoru. Ide o pracovníkov (zamestnancov) pracujúcich vo výrobných odvetviach a nevýrobných odvetviach hospodárskej činnosti na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, pretože zamestnávateľ môže na plnenie svojich úloh alebo na zabezpečenie svojich potrieb výnimočne (teda nie bežne) uzatvárať s fyzickými osobami dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru (dohodu o vykonaní práce, dohodu o pracovnej činnosti a dohodu o brigádnickej práci študentov) alebo ak ide o príležitostnú činnosť vymedzenú druhom práce (dohoda o pracovnej činnosti, dohoda o brigádnickej práci študentov) - § 223 až § 228a Zákonníka práce. Osobitnou okolnosťou môže byť napr. skutočnosť, že z odmeny, ktorá sa vypláca zamestnancovi za práce, ktoré sa vykonávajú mimo pracovný pomer zamestnávateľ nevykonáva zrážky poistného na sociálne poistenie s výnimkou úrazového poistenia a garančného poistenia (§ 4, § 16, § 17 a § 18 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov); na rozdiel od pracovného pomeru, kde zamestnávateľ zo mzdy zamestnanca vykonáva zrážky v súlade s § 131 Zákonníka práce. Z uvedeného vyplýva, že pracovníci pracujúci len na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovný pomer nie sú sociálne poistení s výnimkou vyššie uvedených prípadov. Tieto špecifické okolnosti a skutočnosti vedú k tomu, že je možné vylúčiť z pôsobnosti dohovoru túto kategóriu zamestnancov podľa článku 2 odseku 4 písm. b) dohovoru. Predmetné vylúčenie je možné uplatniť z moci dohovoru bez toho, aby člen musel osobitným vyhlásením pripojeným k ratifikačnej listine oznamovať túto skutočnosť Medzinárodnému úradu práce, avšak podľa článku 2 odseku 5 dohovoru člen, ktorý ratifikuje tento dohovor, uvedie vo svojich správach podľa článku 22 Ústavy Medzinárodnej organizácie práce akékoľvek zákazy alebo vylúčenia, ktoré využije podľa vyššie uvedeného článku 2 odseku 4 dohovoru a uvedie ich dôvody. Navyše je potrebné pripomenúť, že zákonodarca považuje inštitút dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovný pomer za výnimočný (nie bežný) pracovnoprávny vzťah, pretože značné množstvo zamestnancov, ktorí vykonávajú práce mimo pracovný pomer sú súbežne aj v pracovnom pomere a sú v rámci inštitútu pracovného pomeru sociálne poistení. Špecifickou okolnosťou je aj skutočnosť, že kategória zamestnancov (pracovníkov) pracujúcich na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovný pomeru nemá taký rozsah ochrany, ako má kategória zamestnancov (pracovníkov) pracujúcich na základe pracovného pomeru, a preto inštitút dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovný pomer je považovaný za výnimočný pracovnoprávny vzťah a nemôže nahradzovať pracovný pomer a tak obchádzať zákon. Z dôvodu aj možných podvodných praktík na trhu práce sa uplatňuje vylúčenie kategórie zamestnancov (pracovníkov) pracujúcich na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru z rozsahu pôsobnosti dohovoru.

Rozporové konanie na odbornej úrovni sa uskutočnilo 4. septembra 2009, podarilo sa len čiastočne odstrániť rozpor. Materiál sa predkladá s rozporom.

KOZ SR

Návrh na ratifikáciu Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o súkromných agentúrach zamestnania č. 181 z roku 1997 Slovenskou republikou 

 
KOZ SR k Návrhu na ratifikáciu Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o súkromných agentúrach zamestnania č. 181 z roku 1997 Slovenskou republikou nemá pripomienky

O

A

MH SR | Bez pripomienok | O | A |

MV SR

materiálu 
Dovoľujeme si Vám oznámiť, že k uvedenému materiálu uplatňujeme nasledovné pripomienky: 

Celý materiál – navrhujeme doplniť do materiálu „Doložku pre posudzovanie vplyvov“, nakoľko táto, v zmysle ust. čl. 9 ods. 2 Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády Slovenskej republiky, musí byť súčasťou materiálu predkladaného na rokovanie vlády, ktorý ide na medzirezortné pripomienkové konanie. 

Obal materiálu – navrhujeme doplniť do obsahu „Doložku pre posudzovanie vplyvov“ 

Návrh uznesenie vlády SR 

• Celý návrh - navrhujeme doplniť za názvy všetkých príslušných funkcií „SR“ alebo „Slovenskej republiky“. 
• Bod C.1 - navrhujeme upraviť nasledovne: „ratifikovať dohovor po vyslovení súhlasu Národnej rady SR“ 
• Bod D.1 – navrhujeme vypustiť ustanovenie: „po vyslovení súhlasu Národnej rady SR s dohovorom“, nakoľko ide o nadbytočné ustanovenie. 
• Bod D.2 – navrhujeme vypustiť ustanovenie: „po uložení ratifikačnej listiny dohovoru u generálneho riaditeľa Medzinárodného úradu práce.“ a upraviť nasledovne: „požiadať ministra zahraničných vecí SR, aby zabezpečil uverejnenie dohovoru v Zbierke zákonov SR najneskôr v deň nadobudnutia jeho platnosti.“ 

Doložka prednosti 

• 3. bod. – navrhujeme upraviť nasledovne: „Medzi základné ľudské práva a slobody, okrem iného, patrí aj právo na prácu ustanovené v článku 35 odseku 3 Ústavy SR, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť (aj v oblasti služieb zamestnanosti) ustanovené v článku 35 odseku 1 Ústavy Slovenskej republiky; uvedené práva sa začleňujú do hospodárskych a sociálnych práv.“ 
• 7. bod – navrhujeme upraviť prvú vetu nasledovne: „Dohovor je kategóriou medzinárodnej zmluvy – medzinárodná zmluva o ľudských právach a základných slobodách.“ 

Dohovor 

• Článok 6 – navrhujeme upraviť nasledovne: „Spracovávanie osobných údajov pracovníkov súkromnou agentúrou zamestnania: a) sa vykonáva spôsobom,....b) sa obmedzuje...“ 
• Článok 8 odsek 1 – navrhujeme pozmeniť slovné spojenie „zákony a predpisy“ na „zákony a iné právne predpisy“(aj v ďalších ustanoveniach). 
• Článok 12 – navrhujeme upraviť: „Člen vymedzí a určí v súlade s vnútroštátnym právom a praxou príslušné zodpovednosti súkromných agentúr zamestnania, ktoré...“ 
• Článok 14 odsek 3 – navrhujeme preformulovať nasledovne: „Príslušné prostriedky zahŕňajúce pokuty sa podľa potreby ustanovia a účinne aplikujú v prípade porušovania tohto dohovoru.“ 

Odborný posudok 

• K čl. 1 odseku 2 dohovoru – navrhujeme upraviť: „V Slovenskej republike v zákone č. 5/2004 Z. z. nie je okruh subjektov, ktorým sa služby podľa článku 1 odseku 1 dohovoru poskytujú, obmedzený len...“ 

Ministerstvo vnútra SR navrhuje, aby pri ratifikácii dohovoru bolo podľa článku 2 ods. 5 notifikované uplatnenie práva podľa článku 2 ods. 4 písm. a) a b), a to vo vzťahu k príslušníkom Policajného zboru a Železničnej polície (spadajúcich pod úpravu zákonom č. 73/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov) a vo vzťahu k príslušníkom Hasičského a záchranného zboru a príslušníkov Horskej záchrannej služby (spadajúcich pod úpravu zákonom č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov. 

Záverom si dovoľujeme navrhnúť, aby predkladateľ prehodnotil kategorizáciu predkladaného dohovoru. Podľa nášho názoru sa totiž jedná o medzinárodnú zmluvu, na vykonanie ktorej je podľa článku 7 ods. 4 Ústavy SR potrebný zákon. Predkladateľ ju však okrem toho posúdil aj ako zmluvu o ľudských právach a základných slobodách, ktorá má podľa článku 7 ods. 5 Ústavy SR prednosť pred zákonmi. Naviac článok 14 ods. 1 dohovoru ustanovuje, že ustanovenia tohto dohovoru sa aplikujú prostredníctvom zákonov alebo iných právnych predpisov alebo akýmikoľvek inými prostriedkami, ktoré sú v súlade s vnútroštátnou praxou, ako sú súdne rozhodnutia, rozhodcovské rozhodnutia alebo kolektívne zmluvy. Z uvedených dôvodov odporúčame znovu prehodnotiť kategorizáciu zmluvy najmä podľa Analýzy kategorizácie medzinárodných zmlúv podľa čl. 7 ods. 4 a čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, ktorú predložil na rokovanie vlády SR dňa 21. 8. 2003 podpredseda vlády a minister spravodlivosti (najmä časť III. Kategorizácia medzinárodných zmlúv).

O

ČA

Pripomienky Ministerstva vútra SR sú v jednom bloku, a preto ich predkladateľ musel rozčleniť do poradia. Niektoré pripomienky akceptoval, čiastočne akceptoval, ako aj neakceptoval. 

Ministerstvo vnútra SR v jednom bloku uplatnilo nasledovné pripomienky: 

1. Celý materiál – navrhuje doplniť do materiálu „Doložku pre posudzovanie vplyvov“, nakoľko táto, v zmysle ust. čl. 9 ods. 2 Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády Slovenskej republiky, musí byť súčasťou materiálu predkladaného na rokovanie vlády, ktorý ide na medzirezortné pripomienkové konanie. Obal materiálu – navrhujeme doplniť do obsahu „Doložku pre posudzovanie vplyvov“. 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa - pripomienka sa neakceptuje. 

Zdôvodnenie: Ratifikácia dohovoru nemá negatívne finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy a ani negatívny vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. Dohovor si nevyžiada dodatočné výdavky zo štátneho rozpočtu, t. j. bude zabezpečený v rámci rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012. Keďže ratifikácia dohovoru nemá negatívne finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy a ani negatívny vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie, materiál neobsahuje doložku pre posudzovanie vplyvov. 

2. Obal materiálu – navrhuje doplniť do obsahu „Doložku pre posudzovanie vplyvov". 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa - pripomienka sa neakceptuje. 

Zdôvodnenie Pripomienka sa neakceptuje z vyššie uvedeného dôvodu. 

3 Návrh uznesenie vlády SR • Celý návrh - navrhujeme doplniť za názvy všetkých príslušných funkcií „SR“ alebo „Slovenskej republiky“. 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa - pripomienka sa akceptuje. 

4. Bod C.1 návrhu uznesenia vlády SR - navrhuje upraviť nasledovne: „ratifikovať dohovor po vyslovení súhlasu Národnej rady SR“. 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa - pripomienka sa neakceptuje. 

Zdôvodnenie: Pripomienka sa neakceptuje, pretože v bode C.1 vláda SR poveruje predsedu vlády, aby predložil dohovor Národnej rady SR na vyslovenie súhlasu. 

5. Bod D.1 návrhu uznesenia vlády SR– navrhuje vypustiť ustanovenie: „po vyslovení súhlasu Národnej rady SR s dohovorom“, nakoľko ide o nadbytočné ustanovenie. 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa - pripomienka sa neakceptuje. 

Zdôvodnenie: Pripomienka sa neakceptuje,  pretože podľa predkladateľa nejde o nadbytočné ustanovenie. 

6. Bod D.2 návrhu uznesenia vlády SR – navrhuje vypustiť ustanovenie: „po uložení ratifikačnej listiny dohovoru u generálneho riaditeľa Medzinárodného úradu práce.“ a upraviť nasledovne: „požiadať ministra zahraničných vecí SR, aby zabezpečil uverejnenie dohovoru v Zbierke zákonov SR najneskôr v deň nadobudnutia jeho platnosti". 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka sa čiastočne akceptuje. 

7. K Doložke prednosti • 3. bod. – navrhuje upraviť nasledovne: „Medzi základné ľudské práva a slobody, okrem iného, patrí aj právo na prácu ustanovené v článku 35 odseku 3 Ústavy SR, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť (aj v oblasti služieb zamestnanosti) ustanovené v článku 35 odseku 1 Ústavy Slovenskej republiky; uvedené práva sa začleňujú do hospodárskych a sociálnych práv.“ 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka sa akceptuje. 

8. 7. bod Doložky prednosti – navrhuje upraviť prvú vetu nasledovne: „Dohovor je kategóriou medzinárodnej zmluvy – medzinárodná zmluva o ľudských právach a základných slobodách.“ 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka sa akceptuje. 

9. K prekladu textu dohovoru - Článok 6 – navrhuje upraviť nasledovne: „Spracovávanie osobných údajov pracovníkov súkromnou agentúrou zamestnania: a) sa vykonáva spôsobom,....b) sa obmedzuje...“ 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka sa akceptuje. 

10. K prekladu textu dohovoru - Článok 8 odsek 1 – navrhuje pozmeniť slovné spojenie „zákony a predpisy“ na „zákony a iné právne predpisy“(aj v ďalších ustanoveniach). 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka sa neakceptuje. 

Zdôvodnenie: Pripomienka sa neakceptuje, pretože anglický text dohovoru používa ...“laws or regulations“, čo prekladáme do slovenského jazyka ako „zákony alebo predpisy“. 

11. K prekladu textu dohovoru - Článok 12 - navrhuje upraviť: „Člen vymedzí a určí v súlade s vnútroštátnym právom a praxou príslušné zodpovednosti súkromných agentúr zamestnania, ktoré...“ 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka sa akceptuje. 

12. K prekladu textu dohovoru - Článok 14 odsek 3 - navrhuje preformulovať nasledovne: „Príslušné prostriedky zahŕňajúce pokuty sa podľa potreby ustanovia a účinne aplikujú v prípade porušovania tohto dohovoru". 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka sa akceptuje. 

13. K odbornému posudku k dohovoru - navrhuje upraviť: „V Slovenskej republike v zákone č. 5/2004 Z. z. nie je okruh subjektov, ktorým sa služby podľa článku 1 odseku 1 dohovoru poskytujú, obmedzený len...“ 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka sa akceptuje. 

14. Návrh Ministerstva vnútra SR: 

Ministerstvo vnútra SR navrhuje, aby pri ratifikácii dohovoru bolo podľa článku 2 ods. 5 notifikované uplatnenie práva podľa článku 2 ods. 4 písm. a) a b), a to vo vzťahu k príslušníkom Policajného zboru a Železničnej polície (spadajúcich pod úpravu zákonom č. 73/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov) a vo vzťahu k príslušníkom Hasičského a záchranného zboru a príslušníkov Horskej záchrannej služby (spadajúcich pod úpravu zákonom č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov. 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka - predmetný návrh sa akceptuje. 

15. Návrh Ministerstva vnútra SR: 

Dovoľuje si navrhnúť, aby predkladateľ prehodnotil kategorizáciu predkladaného dohovoru. Podľa nášho názoru sa totiž jedná o medzinárodnú zmluvu, na vykonanie ktorej je podľa článku 7 ods. 4 Ústavy SR potrebný zákon. Predkladateľ ju však okrem toho posúdil aj ako zmluvu o ľudských právach a základných slobodách, ktorá má podľa článku 7 ods. 5 Ústavy SR prednosť pred zákonmi. Naviac článok 14 ods. 1 dohovoru ustanovuje, že ustanovenia tohto dohovoru sa aplikujú prostredníctvom zákonov alebo iných právnych predpisov alebo akýmikoľvek inými prostriedkami, ktoré sú v súlade s vnútroštátnou praxou, ako sú súdne rozhodnutia, rozhodcovské rozhodnutia alebo kolektívne zmluvy. Z uvedených dôvodov odporúčame znovu prehodnotiť kategorizáciu zmluvy najmä podľa Analýzy kategorizácie medzinárodných zmlúv podľa čl. 7 ods. 4 a čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, ktorú predložil na rokovanie vlády SR dňa 21. 8. 2003 podpredseda vlády a minister spravodlivosti (najmä časť III. Kategorizácia medzinárodných zmlúv). 

Vyhodnotenie zo strany predkladateľa: Pripomienka - predmetný návrh sa neakceptuje. 

Zdôvodnenie: Pozrite dôvodovú správu k materiálu (4 strany), v ktorej predkladateľ zdôvodňuje prečo identifikoval dohovor ako medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách, ktorá má prednosť pred zákonmi na základe najmä aplikácie článku 7 odseku 4 a článku 7 odseku 5 Ústavy SR. Dôvodová správa rozšírila obsah materiálu o ďalší bod na základe tejto pripomienky Úradu priemyselného vlastníctva SR a Ministerstva vnútra SR.

MZV SR

predkladacej správe 
Predkladaciu správu odporúčame zostručniť. Navrhujeme vypustiť doslovné citovanie znenia Ústavy SR, domnievame sa, že postačuje odkaz na znenie príslušného článku Ústavy SR.

O

N

Pripomienka sa neakceptuje. 

Pripomienka sa neakceptuje, pretože je potrebné v predkladacej správe uviesť kategórie medzinárodných zmlúv a identifikovať kategóriu (kategórie) medzinárodnej zmluvy, do ktorej dohovor patrí.

MZV SR

návrhu uznesenia NR SR 
V návrhu uverejnenom na Portáli právnych predpisov chýba znenie návrhu uznesenia NR SR.

O

A

Pripomienka sa akceptuje.

MZV SR

dohovoru 
Vzhľadom na skutočnosť, že Dohovor má prednosť pred zákonmi, upozorňujeme, že v súlade s čl. 19, budú jeho ustanovenia najmenej 10 rokov určujúcimi pre vnútroštátny právny poriadok Slovenskej republiky v danej oblasti. Počas tohto obdobia nebudú môcť byť prijímané právne predpisy, ktoré by upravovali problematiku nad rámec stanovený dohovorom.

O

N

Pripomienka sa neakceptuje. 

Pripomienka (konštatovanie) sa neakceptuje, pretože predkladateľ poukazuje na znenie článku 19 odseku 8 Ústavy Medzinárodnej organizácie práce – „Prijatie dohovoru alebo odporúčania konferenciou alebo ratifikácia dohovoru členom nemá v nijakom prípade nepriaznivý dopad na zákon, rozhodnutie, obyčaj alebo dohodu, ktoré upravujú výhodnejšie podmienky príslušných pracovníkov, ako sú tie, ktoré upravuje dohovor alebo odporúčanie“.

MO SR | Podľa Zásad vlády SR pre oblasť medzinárodných zmmlúv, schválených uznesením č. 615 z 26.8.1997, odporúčame na obale materiálu v časti obsah usporiadať poradie jednotlivých bodov. | O | A | Pripomienka sa akceptuje.

NKÚ SR

Predkladacia správa 
Metodický pokyn na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR (www.vláda.gov.sk/mp) vyžaduje vyčísliť finančný vplyv návrhu na ratifikáciu Dohovoru na verejné financie. V doložke o posúdení vplyvov je potrebné vyčísliť akýkoľvek vplyv, nielen v prípade dodatočných výdavkov zo štátneho rozpočtu.

O

N

Pripomienka sa neakceptuje. 

Ratifikácia dohovoru nemá negatívne finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy a ani negatívny vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. Dohovor si nevyžiada dodatočné výdavky zo štátneho rozpočtu, t. j. bude zabezpečený v rámci rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012. Keďže ratifikácia dohovoru nemá negatívne finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy a ani negatívny vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie, materiál neobsahuje doložku pre posudzovanie vplyvov.

MS SR

čl. 20 ods. 2 
•v čl. 20 ods. 2 navrhujeme príslušnú časť textu upraviť nasledovne: „generálny riaditeľ upozorní členov organizácie na deň, ktorým dohovor nadobudne platnosť.“,

O

N

Pripomienka sa neakceptuje, pretože navrhovaný text je synonymický (rovnoznačný).

MS SR

čl. 24 
•v čl. 24 navrhujeme nahradiť výraz „rozhodujúce“ výrazom „platné“.

O

N

Pripomienka sa neakceptuje. 

Pripomienka Ministerstva spravodlivosti SR k prekladu textu dohovoru nahradiť výrazy „Anglické a francúzske znenia textu tohto dohovoru sú rovnako rozhodujúce“ výrazmi „Anglické a francúzske znenia textu tohto dohovoru sú rovnako platné“ uvedené v poslednom článku 24 dohovoru sa neakceptuje, pretože pôvodný text dohovoru v anglickom jazyku používa výrazy „are equally authoritative“, čo prekladáme do slovenského jazyka ako „sú rovnako rozhodujúce“ a nie ako „sú rovnako platné“, najmä z dôvodu, že ak sa uskutočnia, napr. preklady dohovoru do príslušných jazykov všetkých 182 členských štátov Medzinárodnej organizácie práce, a ak by vznikla pochybnosť týkajúca sa správnosti prekladu pôvodného textu dohovoru do príslušného jazyka niektorého členského štátu Medzinárodnej organizácie práce, a na základe takéhoto nesprávneho prekladu dohovoru jeho chybná aplikácia, tak v tomto prípade je rozhodujúci pôvodný text dohovoru v dvoch oficiálnych jazykoch Medzinárodnej organizácie práce, a to v anglickom jazyku a vo francúzskom jazyku a nie preklad dohovoru v príslušnom jazyku niektorého členské štátu Medzinárodnej organizácie práce, a teda preto dohovor v článku 24 používa výrazy „sú rovnako rozhodujúce“ a nie výrazy „sú rovnak platné“. Text v čl. 24 dohovoru v anglickej verzii nepoužíva slovnú formuláciu „are equally valid“ – „sú rovnako platné“, ale používa slovnú formuláciu „are equally authoritative“ – „sú rovnako rozhodujúce“. Anglické slovo „authoritative“ sa do slovenského jazyka v tejto súvislosti a v tomto kontexte prekladá ako „smerodajný“. Podľa synonymického slovníka slovenského jazyka slovo „smerodajný“ možno nahradiť synonymickým (rovnoznačným) výrazom „rozhodujúci“. Ďalším argumentom prečo nemožno akceptovať túto pripomienku je aplikácia článku 18 odseku 2 dohovoru v kontexte jeho nadobudnutia platnosti. Dohovor nadobudne platnosť po dvanástich mesiacoch odo dňa, keď generálny riaditeľ Medzinárodného úradu práce zaregistroval ratifikácie dohovoru dvoma členmi. To znamená, že navrhované výrazy na zmenu textu prekladu do slovenského jazyka - „sú rovnako platné“ nezodpovedajú cieľu a zmyslu článku 24 dohovoru. Ak sa v predchádzajúcom období v bývalej zbierke zákonov Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky v poslednom článku príslušného dohovoru uvádzal preklad jeho textu do slovenského jazyka – „Anglické a francúzske znenia textu tohto dohovoru sú rovnako platné“, ide o nepresný preklad, správny a presný preklad je taký, ako je vyššie uvedený a zdôvodnený - „Anglické a francúzske znenia textu tohto dohovoru sú rovnako rozhodujúce“. Navyše, keď sa tieto výrazy nepresne prekladali do slovenského jazyka v minulom období v textoch dohovorov Medzinárodnej organizácie práce uverejnených v bývalej zbierke zákonov Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky, nebudeme v tom predsa pokračovať v súčasnom období a v budúcom období. Pri preklade pôvodného textu dohovoru do slovenského jazyka sa vychádzalo z anglického znenia textu dohovoru. V prípade, že dohovor bude ratifikovaný Slovenskou republikou, uverejní sa v súlade so zákonom o Zbierke zákonov Slovenskej republiky (zákon č. 1/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov) popri preklade do slovenského jazyka aj jeho pôvodné znenie v jednom z oficiálnych jazykov Medzinárodnej organizácie práce a to v anglickom jazyku.

OVA

m. č. 18630/2009-II/1 
Stanovisko odboru vládnej agendy ÚV SR „Návrh na ratifikáciu Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o súkromných agentúrach zamestnania č. 181 z roku 1997 Slovenskou republikou“ (č. m. 18630/2009-II/1) 

Z hľadiska technických a jazykových úprav uplatňujeme k materiálu tieto pripomienky: 

I. Návrh uznesenia. 
str. 2, D.1., 3. r.: za „dohovorom“ vložiť čiarku 

II. Predkladacia správa: 
str. 1, ods. 7, 3. r.: medzi slovami „udržať, so“ vynechať čiarku 
ods. 8, 2. r.: „Odporúčanie“ nahradiť „odporúčanie“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch 

III. Komuniké: 
2. r.: „návrh“ nahradiť „Návrh“ 
3. r.: „zamestnania č. 181 z roku 1997 Slovenskou republikou.“ nahradiť 
„zamestnania č. 181 z roku 1997 Slovenskou republikou.“ – podobne technicky 
upraviť 

IV. Doložka prednosti: 
str. 2, ods. 1, 3. r.: „Trestný zákon“ nahradiť „trestný zákon“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch 
8., 3. r.: za „prostredníctvom,“ vynechať čiarku 

V. Príloha: 
str. 5, ods. 4, 3. r.: „za účelom“ nahradiť „s cieľom“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 

VI. Príloha: 
str. 6, ods. 2, 2. r.: „je čl. 9 je“ nahradiť „je čl. 9“ 
5. r.: „subjektami“ nahradiť „subjektmi“ 
str. 8, ods. 3, 2. r.: medzi slovami „zamestnanosti, pri“ vynechať čiarku 
K čl. 2 ods. 2..., ods. 1, 1. r.: „upravuje na koho“ nahradiť „upravuje, na koho“ 
str. 14, 1. r.: „Agentúr“ nahradiť „agentúr“ 
K čl. 5 ods. 1..., ods. 3, 2. r.: medzi slovami „politické, či“ vynechať čiarku 
str. 17, K čl. 7, ods. 1..., ods. 2, 1. r.: „Z. z. ktorým“ nahradiť „Z. z., ktorým“ 
„Z. z., a“ nahradiť „Z. z. a“ 
str. 19, ods. 5, 3. r.: medzi slovami „opatrenie, alebo“ vynechať čiarku 
medzi slová „úplne alebo“ vložiť čiarku 
ods. 6, 8. r.: „spoločenstva“ nahradiť „Spoločenstva“ 
str. 20, ods. 7, 1. zar.: „Spolkovou republikou Nemecko“ nahradiť „Nemeckou 
spolkovou republikou“ 
str. 22, ods. 2, 4. r.: „územnom obvode ktorého“ nahradiť „ktorého územnom obvode“ 
ods. 3, 4. r.: „zdravia a to“ nahradiť „zdravia, a to“ 
5. r.: „stavu, a pod.“ nahradiť „stavu a pod.“ 
ods. 6, 3. zar.: „Zákon“ nahradiť „zákon“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch a 
gramatických pádoch 
ods. 9: Podľa Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na 
rokovanie vlády SR (bod 2.4., ods. (2), 8. zar.) na zdôrazňovanie nemožno 
používať verzály. 
str. 23, ods. 3, 2. zar., 4. r.: „Oznámenie“ nahradiť „oznámenie“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch 
3. zar., 3. r.: „z..“ nahradiť „z.“ 
čl. 10..., 1. r.: za „postupy,“ vynechať čiarku 
2. r.: „zahrňujúce“ nahradiť „zahrnujúce“ 
4. r.: medzi slová „praktík týkajúcich“ vynechať čiarku 
str. 24, ods. 1, 2. r.: za „praktík,“ vynechať čiarku 
ods. 5, 3. r.: „obmedzená“ nahradiť „obmedzený“ 
str. 26, ods. 8, 1. r.: medzi slovami „združovania je“ vložiť čiarku 
str. 28, ods. 2, 2. r.: medzi slová „zamestnávateľovi sa“ vložiť čiarku 
str. 30, ods. 4, 2., 2. r.: medzi slová „rozhodnutia pokiaľ“ vložiť čiarku 
str. 31, ods. 2, 2. r.: „Z. z. má“ nahradiť „Z. z., má“ 
str. 32, ods. 6, 2. r.: medzi slová „úhradu je“ vložiť čiarku 
str. 33, 2., 1. r.: medzi slová „dohovor sa“ vložiť čiarku 
3., 1. r.: medzi slovami „potreby sa“ vložiť čiarku 

VII. Materiál: 
str. 2, čl. 1, 1., c), 1. r.: „k vyhľadávaniu“ nahradiť „na vyhľadávanie“ 
str. 3, čl. 5, 2., 2. r.: medzi slová „programy určené“ vložiť čiarku 
str. 4, čl. 8, 1., 3. r.: „vhodné v spolupráci“ nahradiť „vhodné, v spolupráci“ 
čl. 10, 2. r.: „zahrňujúce“ nahradiť „zahrnujúce“ 
str. 5, 2. r.: medzi slová „praktík týkajúcich“ vložiť čiarku 
čl. 13, 2., 2. r.: medzi slová „rozhodnutia pokiaľ“ vložiť čiarku 
str. 6, čl. 14, 2., 1. r.: medzi slová „dohovor sa“ vložiť čiarku.

O

A

Pripomienky gramaticko-technického charakteru predkladateľ akceptoval.