1.	Správa

	Súčasná etapa rozvoja poľnohospodárstva na Slovensku je ešte stále poznamenaná transformáciou foriem vlastníctva pôdy, spôsobov jej využívania a v neposlednom rade aj myslenia. Každý subjekt zaoberajúci sa poľnohospodárskou činnosťou sa v rámci zákonných opatrení dnes môže samostatne rozhodnúť, ako bude so svojím majetkom, teda aj s pôdou nakladať. Je v záujme celej našej spoločnosti, aby sa pôdny fond využíval v súlade s jej potrebami. Znamená to, že na prvom mieste významnosti je uspokojenie domáceho potravinového trhu kvalitou primeranými a hygienicky nezávadnými produktmi. Nemenej dôležitou je aj orientácia poľnohospodárov na mimoprodukčné využitie pôdneho fondu, ktoré dotvára dizajn krajiny, odstraňuje jej monotónnosť, vytvára podmienky pre existenciu nepoľnohospodárskej fyto-zoocenózy a ekologicky stabilizuje krajinu.
	Splnenie úlohy zabezpečiť sebestačnosť v potravinách z vlastných zdrojov bolo v minulosti riešené cez intenzifikáciu materiálových a energetických vstupov do produkčného procesu. Veľmi citlivo preto bude potrebné v budúcnosti pristupovať k skúmaniu a overovaniu princípov regulovania intenzifikácie poľnohospodárskej výroby s ohľadom na prírodné danosti pôdneho fondu a na ekonomicko-sociálne aspekty výroby. Na základe vypracovaných a overených pôdno-ekologických parametrov bude možné stupňovať, resp. zmierňovať exploatáciu produkčných schopností pôdneho fondu a súčasne bude možné zachovať jeho prirodzené danosti pri uplatňovaní mimoprodukčných funkcií.
	Nežiaduce účinky nevhodne volenej štruktúry usporiadania a využívania pôdneho fondu, ako aj nežiaduce antropogénne vplyvy majú okrem zvýšeného zaťaženia krajiny priamy ekonomický dosah na efektívnosť výroby a celkovú finančnú situáciu v poľnohospodárstve. 
	V krajinách Európskej únie pri formovaní ekologického a ekonomicky vyváženého hospodárenia zohráva dôležitú úlohu trh s pôdou a nájom pôdy.
	Napriek skutočnosti, že Slovensko sa zaradilo medzi pristupujúce krajiny do Európskej únie, nedoriešenou naďalej zostáva otázka sprehľadnenia trhu s pôdou formou oficiálnych štatistických údajov. Hoci viacerí autori uvádzajú, že sa postupne rozvíja trh s pôdou, nemôžu údaje o reálnej výške kúpno-predajných cien poľnohospodárskych pozemkov postaviť na úroveň hodnoverných údajov vychádzajúcich zo štatistických šetrení.
	Doposiaľ platné úradné ceny poľnohospodárskej pôdy plnia úlohu najmä pri reštitúciách, dedičskom konaní, stanovení výšky odvodov za zábery poľnohospodárskej pôdy a stanovení výšky nájomného, slúžia tiež  ako orientačné ceny pri vyjednávaní skutočných kúpno-predajných (trhových) cien poľnohospodárskych pozemkov.
	Podkladom pre výpočet úradných cien poľnohospodárskej  pôdy boli výsledky bonitácie  a bonitačného prieskumu pôd. Za základnú mapovaciu a oceňovaciu jednotku bola určená bonitovaná pôdno-ekologická jednotka (BPEJ), v súčasnosti charakterizovaná upresneným 7-miestnym kódom. Pre výpočet ceny pôdy bola použitá normatívne stanovená produkcia deviatich hlavných poľnohospodárskych plodín pre každú konkrétnu BPEJ (v súčasnosti Bonitačná banka dát eviduje 7143 BPEJ). Normatívna produkcia bola stanovená v polohe tzv. „optima“, čiže nezohľadňuje ďalšie dôležité faktory (poloha pozemkov, vzdialenosť od hranice intravilánu obce, existenciu jestvujúcich obmedzení – pásma hygienickej ochrany, chránené krajinné oblasti a pod.), ktoré majú bezprostredný vplyv na tvorbu skutočných trhových cien.

2a. Súčasný stav a vývoj poľnohospodárskeho pôdneho fondu v SR

Tendencia postupného úbytku poľnohospodárskej a ornej pôdy v posledných rokoch pokračovala pri miernom znížení plôch chmeľníc, viníc, záhrad a ovocných sadov a súčasnom zvýšení výmery trvalých trávnych porastov.

Úbytok poľnohospodárskej pôdy najviac ovplyvnilo zalesňovanie a rozsiahla investičná výstavba priemyselných objektov, občianska a bytová výstavba. Najväčší pokles ornej pôdy bol v období rokov 1990-1993, keď došlo k úbytku 27 tis. ha preradením do TTP takých orných pôd, u ktorých sa dlhodobé intenzívne využívanie prejavilo procesom degradácie a ich negatívnym vplyvom na životné prostredie. Zmiernenie úbytku poľnohospodárskej pôdy po roku 1993 bolo spôsobené útlmom investičnej výstavby, ale tiež v dôsledku uplatňovania zákona SNR č. 307/1992 Zb. o ochrane poľnohospodárskeho pôdneho fondu a vykonávacieho nariadenia vlády č. 19 o základných sadzbách odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu (PPF). Výmera špeciálnych kultúr tiež vykazuje mierne klesajúcu tendenciu; v roku 2002 boli evidované chmeľnice s výmerou 0,6 tis. ha, vinice s 27 tis. ha a ovocné sady predstavovali 18 tis. ha (Tabuľka 1).  V súčasnosti je veľa nepresností pri evidencii týchto kultúr jednotlivými užívateľmi; tieto rozdiely budú odstránené  po uplatnení Informačného systému o poľnohospodárskych parcelách - LPIS,  používaného v členských krajinách EU, čím dôjde k zreálneniu skutočných a evidovaných výmer jednotlivých parciel, ako i pestovaných plodín.

Tabuľka 1. Vývoj výmery poľnohospodárskeho  pôdneho fondu  v Slovenskej republike
Rok	Výmera v tis. ha	
	Poľnohospo- dárska pôda	Orná pôda	Trvalé trávne porasty	Chmeľ-nice	Vinice	Záhrady	Ovocné sady	
1970	2 628	1 683	831	0	24	68	22	
1980	2 477	1 516	832	1	31	75	22	
1990	2 448	1 510	808	1	31	78	20	
1995	2 446	1 479	840	1	29	78	19	
1996	2 444	1 476	841	1	29	78	19	
1997	2 444	1 475	842	1	29	78	19	
1998	2 444	1469	848	1	29	78	19	
1999	2 442	1461	856	0,9	28	78	18	
2000	2 441	1450	865	0,8	28	78	19	
2001	2 439	1441	874	0,6	27	78	18	
2002	2 438	1433	882	0,6	27	77	18	
Zdroj: Úrad geodézie, kartografie a katastra

Celková výmera poľnohospodárskej pôdy evidovanej v  Bonitačnej banke dát BBD je oproti výmere uvádzanej Úradom geodézie kartografie a katastra menšia o 74 792 ha.. V BBD sú evidované výmery poľnohospodárskej pôdy, kde je známy skutočný užívateľ. Ide o produkčné plochy a plochy znevýhodnených oblastí, ktoré sa uchádzajú o podporu podnikania v  poľnohospodárstve a  podporu na obhospodarovanie poľnohospodársky znevýhodnených oblastí v zmysle výnosu Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky. Táto výmera nezahŕňa plochy vyčlenené  k náhradnému užívaniu, resp. vrátené vlastné parcely s malými výmerami slúžiacimi najmä k samozásobiteľským účelom.

Tabuľka 2.  Výmera a priemerná cena  v  krajoch SR  k  31.12.2002
Kraj	Výmera v ha	Priemerná cena v Sk.ha-1  	
 	PP	OP*	TTP	PP	OP	TTP	
Bratislavský	90 618	82 271	8 347	59 989	63 239	27 946	
Trnavský	284 365	269 969	14 396	74 124	76 240	34 442	
Trenčiansky	176 028	100 473	75 555	28 423	40 446	12 434	
Nitriansky	457 563	429 163	28 400	68 896	71 403	31 015	
Žilinský	241 901	62 928	178 973	11 661	20 428	8 578	
Banskobystrický	408 868	173 683	235 185	20 726	32 823	11 791	
Prešovský	376 115	158 544	217 571	15 945	24 169	9 952	
Košický	327 749	215 485	112 265	28 396	36 239	13 342	
SLOVENSKO	2 363 208	1 492 517	870 691	37 932	53 011	12 083	
OP – orná pôda vrátane sadov, viníc, chmeľníc a záhrad .  
Zdroj: Bonitačná banka dát

Najvyššie zastúpenie poľnohospodárskej pôdy z regionálneho pohľadu majú nitriansky kraj 19,4 % a banskobystrický kraj 17,3 %. Banskobystrický kraj je charakteristický aj najvyšším zastúpením TTP 27,0 %. Vysoké zastúpenie TTP je aj v prešovskom kraji 24,99 % a v žilinskom kraji 20,55 % . Relatívne najnižšiu výmeru poľnohospodárskej pôdy má bratislavský kraj 3,83 % z celkovej výmery  poľnohospodárskej pôdy a trenčiansky kraj 7,19 %. 
Priemerná   úradná   cena   poľnohospodárskej pôdy na Slovensku je 37 932 Sk.ha-1.  Najvyššia priemerná cena pôdy je v trnavskom kraji 74 124 Sk.ha-1 , nitrianskom kraji 68 896 Sk.ha-1 a bratislavskom kraji 59 989 Sk.ha-1. Naopak najnižšia cena pôdy je v žilinskom kraji 11 661 Sk.ha-1 a prešovskom kraji 15 945 Sk.ha-1. 

2b. Vplyv poľnohospodárskej a  regionálnej politiky na využitie 
      pôdneho fondu
	Nevyhnutnou podmienkou harmonického rozvoja jednotlivých regiónov je zabezpečenie primeranej životnej úrovne a zlepšenie kvality života vidieckeho obyvateľstva v komplexe ekonomicky a ekologicky vyváženého hospodárenia na pôde.
	Otázky spoločensky efektívneho využitia pôdneho fondu sú predmetom úvah nielen v Slovenskej republike, ale aj vo väčšine európskych štátov, pretože budúce využitie pôdneho fondu je úzko spojené s formovaním a uplatňovaním poľnohospodárskej politiky. Charakter tejto politiky bude ovplyvňovať ďalší sociálno-ekonomický rozvoj s diferencovanými následkami, predovšetkým na regionálnej úrovni. Z uvedeného dôvodu vzrastá naliehavosť osvojiť si už teraz metodické prístupy a postupne aj metódy práce, ktoré budú v čase vstupu SR do EÚ tvoriť súčasť činností týkajúcich sa nielen riadiacich štruktúr, ale najmä podnikateľských subjektov hospodáriacich na pôde.
	Rámec reforiem prijatých v dokumente Agenda 2000 priniesol zmeny aj v regionálnej a štrukturálnej politike, ktoré sú premietnuté predovšetkým do nariadenia rady Európskych spoločenstiev (ES) č. 1257/1999 a nariadenia komisie (ES) č. 1750/1999 .
	Podmienky a kritériá Európskej únie pre vymedzenie znevýhodnených oblastí a oblastí s ekologickými obmedzeniami sú uvedené v kapitole 5 nariadenia rady Európskych spoločenstiev (ES) č. 1257/1999. Tieto kritériá nie sú jednoznačne kvantifikované, sú rámcové. Každý štát ich navrhuje podľa svojich podmienok a informačných zdrojov a zdôvodňuje voči svojmu obyvateľstvu a voči predstaviteľom EÚ, od ktorých bude požadovať príspevky na poskytovanie podpôr v znevýhodnených oblastiach (LFA – Less Favoured Areas).
	Nariadenie rady Európskych spoločenstiev (ES) č.  1257/1999 má však omnoho širší záber ako je podpora poľnohospodárov. Kladie si za cieľ definovať rámec podpory pre trvalo udržateľný rozvoj vidieka a nadväzuje na regionálne programy. Obsahuje také nástroje, ako je predčasný odchod do dôchodku, lepšie spracovanie produkcie, výcvikový tréning, podpora činnosti mladých farmárov a podobne. Podľa tohto  nariadenia sa príjemca podpory zaväzuje vykonávať poľnohospodársku činnosť v znevýhodnených oblastiach po dobu piatich rokov. Pritom musí uplatňovať určené zásady správnej poľnohospodárskej praxe, šetrné k prírodnému prostrediu a zachovaniu vidieka a podobne.
	Zložitosť jeho aplikácie vyplýva z toho, že na rozdiel od SR nevyužíva na vymedzenie znevýhodnených oblastí len kritériá prírodného charakteru, ale aj sociálno-ekonomické a demografické.

Návrh  kritérií  pre  vymedzenie  znevýhodnených  oblastí  podľa  kritérií  EÚ
Základným právnym predpisom, ktorým sú stanovené všeobecné podmienky pre využívanie podpôr zo štrukturálnych fondov EÚ je nariadenie rady (ES) č. 1260/1999. Problematiku poľnohospodárstva a vidieka rieši nariadenie rady Európskych spoločenstiev (ES) č. 1257/1999, na ktorého základe sa vymedzujú znevýhodnené oblasti. 
	Znevýhodnené oblasti a oblasti s ekologickými obmedzeniami sú charakterizované zhoršenými prírodnými a sociálno-ekonomickými podmienkami, v dôsledku čoho majú poľnohospodári hospodáriaci v týchto oblastiach vážne existenčné problémy.
	Cieľom podpory v týchto oblastiach je zachovať vidiecku krajinu, udržať poľnohospodárov v tejto krajine a zachovať a rozvíjať trvalo udržateľné systémy hospodárenia na pôde, ktoré rešpektujú požiadavky ochrany životného prostredia.
	Podľa nariadenia rady Európskych spoločenstiev (ES) č. 1257/1999, čl. 17, znevýhodnené oblasti sa členia na:
-	horské oblasti (čl. 18),
-	ostatné znevýhodnené oblasti (čl. 19),
-	oblasti so špecifickými nevýhodami (čl. 20).

Vymedzenie horských oblastí v SR
	Na zaradenie poľnohospodárskej pôdy do horských oblastí boli navrhnuté nasledovné kritériá:
-	nadmorská výška nad 700 metrov bez ohľadu na svahovitosť,
-	nadmorská výška nad 600 do 700 metrov bez ohľadu na svahovitosť,
-	svahovitosť pôdy nad 21,3 %, t. j. 12° na ploche väčšej ako 50 %  poľnohospodárskej pôdy obce,
-	kombinácia nadmorskej výšky nad 500 m a svahovitosti nad 12,3 %, t. j. 7° na ploche väčšej ako 50 % poľnohospodárskej pôdy  obce. 

Vymedzenie ostatných znevýhodnených oblastí v SR
	Na vymedzenie ostatných znevýhodnených oblastí sa ako jedno z kritérií použil bodový systém  hodnotenia produktivity prírodného prostredia podľa výnosovosti pôdy. Principiálne tento systém vychádza z normatívneho ekonomického ocenenia bonitovaných pôdno-ekologických jednotiek (BPEJ) ako rozdiel medzi normatívnymi príjmami z rastlinnej výroby a normatívnymi nákladmi vynaloženými na ich dosiahnutie. Výnosovosť pôdy v tomto prípade je komparatívnym integrálnym ukazovateľom pôdno-klimatických a ekonomických podmienok.  Bodový systém hodnotenia (100-bodová škála, kde najlepšie pôdy majú hodnotu 100 bodov) pre vymedzenie ostatných znevýhodnených oblastí kopíruje systém hodnotenia Rakúska a Nemecka. 
Pre zaradenie do ostatných znevýhodnených oblastí boli stanovené nasledovné kritériá:
-	výnosovosť na 1 hektár poľnohospodárskej pôdy do 27  bodov (pod 80 % národného priemeru) alebo zastúpenie trvalých trávnych porastov a krmovín na poľnohospodárskej pôde > 50 % a < 1 VDJ/ha na týchto plochách alebo 
výnos (úroda) obilia < 80 % národného priemeru (3,89 t/ha),
-	hustota obyvateľstva < 72 obyvateľov na km2 t. j. menej ako 65 % národného priemeru alebo ročný úbytok populácie > 0,5 %,
-	podiel pracovníkov v pôdohospodárstve na ekonomicky aktívnom obyvateľstve väčší ako 8 % (národný priemer za pôdohospodárstvo je 6,3 %).
 
Vymedzenie špecificky znevýhodnených oblastí

	Návrh kritérií pre vymedzenie špecificky znevýhodnených oblastí je zložitejší, pretože do týchto oblastí možno zahrnúť poľnohospodárske pôdy s rôznou špecifickou zvláštnosťou prírodného charakteru. Navrhnuté boli:
-	zamokrené pôdy,
-	extrémne suché pôdy,
-	skeletovité pôdy,
-	málo produkčné pôdy s výnosovosťou do  33 bodov, 
-	pôdy flyšového pásma,
-	málo produkčné pôdy s výnosovosťou do 39 bodov.
Vo všeobecnosti ide o pôdy so špecifickými vlastnosťami trvalého charakteru, resp. o málo produkčné pôdy tých okresov, ktoré nespĺňajú demografické kritériá alebo o aplikáciu kritérií, ktorej cieľom je vyrovnať rozdiely medzi súčasným stavom a návrhom LFA podľa kritérií EÚ. 

2c. Stav poľnohospodárskej pôdy v regiónoch podľa skupín ceny   
     pôdy

	Diferenciácia produkčnej schopnosti poľnohospodárskych pôd je vyjadrovaná v súčasnosti výškou úradných cien pôdy a ich zaradením do skupín cien pôdy  (SCP)  podľa určených intervalov od SCP 1 až SCP 20. Využívaná je najmä na vymedzenie menej priaznivých oblastí pre poľnohospodársku výrobu a stanovenie výšky podporných prostriedkov na hospodárenie v týchto oblastiach. Kritériá pre vymedzenie týchto oblastí a  výšku podpory upravuje každoročne vydávaný výnos Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky, ktorým sa vyhlasujú katastrálne územia patriace do poľnohospodársky znevýhodnených oblastí a stanovuje sa výška podpory na ich obhospodarovanie. Poľnohospodársku pôdu zaradenú do znevýhodnených oblastí predstavuje výmera poľnohospodárskej pôdy v  SCP 1 – 15. Poľnohospodárska pôda produkčných oblastí patrí do SCP 16 – 20. Výmera pôdy podľa jednotlivých SCP je uvedená  v  Tabuľke  3.
Tabuľka 3. Výmera poľnohospodárskej pôdy a priemerná cena  podľa skupín ceny pôdy v SR  k 31.12.2002

Skupina	Interval priemernej 	Výmera v ha	Priemerná cena v Sk.ha-1	
ceny pôdy	ceny v Sk.ha-1	PP	OP	TTP	PP	OP	TTP	
01	5 000	6 000	57 989	4 001	53 988	5 545	8 051	5 359	
02	6 001	7 000	81 652	7 486	74 167	6 487	10 556	6 076	
03	7 001	8 000	83 588	9 770	73 818	7 456	12 658	6 767	
04	8 001	9 000	75 424	15 528	59 896	8 499	13 175	7 287	
05	9 001	10 000	88 370	20 297	68 073	9 455	15 129	7 763	
06	10 001	11 000	69 519	17 189	52 330	10 497	16 620	8 486	
07	11 001	15 000	228 116	77 007	151 109	12 951	18 499	10 123	
08	15 001	19 500	174 485	82 142	92 343	17 215	22 491	12 521	
09	19 501	21 000	57 387	29 793	27 593	20 216	25 918	14 059	
10	21 001	25 500	154 872	90 030	64 842	23 013	28 658	15 175	
11	25 501	30 000	118 722	78 579	40 143	27 836	33 101	17 530	
12	30 001	36 000	176 098	132 364	43 734	32 843	36 957	20 392	
13	36 001	40 500	112 523	92 714	19 809	38 117	40 875	25 206	
14	40 501	46 500	136 092	115 881	20 212	43 112	46 179	25 527	
15	46 501	52 800	107 197	99 408	7 789	49 608	51 169	29 696	
1-15	*	*	1 722 034	872 189	849 846	22 604	33 682	11 235	
16	52 801	65 000	135 971	128 623	7 348	58 759	59 879	39 152	
17	65 001	75 000	112 462	108 574	3 888	70 607	71 574	43 596	
18	75 001	85 000	143 058	138 639	4 420	80 256	81 140	52 503	
19	85 001	95 000	172 081	169 037	3 045	89 508	90 208	50 652	
20	95 001	120 000	77 602	75 455	2 147	101 815	103 005	60 003	
16-20	*	*	641 174	620 328	20 848	79 097	80 188	46 638	
SR	*	*	2 363 208	1 492 517	870 694	37 932	53 011	12 083	
 Zdroj: VÚEPP – Bonitačná banka dát

V skupine ceny pôdy  1 – 15,  t. j. v poľnohospodársky znevýhodnených oblastiach, je 1 722 034 ha poľnohospodárskej pôdy, 872 189 ha ornej pôdy a  849 846 ha TTP. V produkčných oblastiach (SCP 16 – 20)  je  641 174 ha poľnohospodárskej pôdy, 620 328 ha ornej pôdy a  20 848 ha TTP. Najväčšia výmera  poľnohospodárskej pôdy  v znevýhodnených oblastiach je v  SCP 07 (228 116 ha). Pomerne vyrovnané zastúpenie výmer je v skupinách ceny pôdy 10 – 15. V poľnohospodársky produkčných oblastiach je výmera poľnohospodárskej pôdy rovnomerne zastúpená v skupinách ceny pôdy 15 – 20.

	Prehľad výmery poľnohospodárskej pôdy podľa SCP v krajoch SR je uvedený v Prílohe 1. Zaradenie okresov SR do skupín ceny pôdy uvádza  Príloha 2.

	Medzi poľnohospodársky najprodukčnejšie kraje patria bratislavský, trnavský a nitriansky kraj. Túto skutočnosť potvrdzuje najmä fakt, že v bratislavskom a trnavskom kraji sa  v  SCP 1 – 7 (t. j. s  najnižšou cenou pôdy) vôbec nevyskytuje poľnohospodárska pôda. Najvyššie zastúpenie poľnohospodárskej pôdy v  SCP 20 s priemernou cenou pôdy 102 031 Sk.ha-1  má trnavský kraj.
	Do poľnohospodársky znevýhodnených oblastí patrí žilinský, banskobystrický, prešovský  a   košický kraj.  Tieto  kraje  naopak  nemajú  poľnohospodársku   pôdu  v   SCP 17 – 20, t. j. od 65 tis. Sk.ha-1  po 121 tis. Sk.ha-1  poľnohospodárskej pôdy. Z uvedených krajov má najmenej priaznivé podmienky pre poľnohospodársku výrobu žilinský  kraj, kde poľnohospodárska pôda patrí do   SCP 1 – 13,     t. j.    v  intervale ceny pôdy od   5000 Sk.ha-1  do   40 500   Sk.ha-1. Najvyššie   zastúpenie najlacnejších pôd zaradených do SCP 1 (5000 – 6000  Sk.ha-1) je v banskobystrickom kraji.

3. Vplyv daňovej sústavy na hospodárenie s pôdou

	Na rozdiel od daňového zaťaženia v národnom hospodárstve, kde sú rozhodujúce nepriame dane, v poľnohospodárstve stále ťažiskovými a z hľadiska dosahu na náklady, a tým formovanie podnikateľského prostredia, ostávajú priame dane. Výška daní odvedená do štátneho rozpočtu z odvetvia poľnohospodárstva sa už viacej rokov pohybuje na úrovni cca 1 až 1,1 mld. Sk v závislosti od výsledkov hospodárenia.
Najaktuálnejšie údaje za rok 2002 dokumentujú, že celkové daňové zaťaženie poľnohospodárskej výroby priamymi a nepriamymi daňami dosiahlo objem 1174 mil. Sk. Z toho zaťaženie priamymi daňami 1030 mil. Sk, čo bolo 567 Sk.ha 1 poľnohospodárskej pôdy (381 Sk.ha-1 v horších prírodných podmienkach a 1039 Sk.ha-1 v lepších prírodných podmienkach).

Tabuľka 4  Vývoj priamych daní od roku 1993 – 2002 v mil. Sk 		           	 
Dane 	1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
 Priame dane 	1415	1096	1057	1103	1164	850	904	921	1048	1030	
  - daň z príjmov 	20	42	37	88	119	63	60	109	200	180	
 Daň           
 z nehnuteľností 	1155	829	803	816	808	658	697	683	717	711	
 - daň z pozemkov	1000	684	669	680	683	554	584	573	581	589	
  -daň zo stavieb	79	76	73	71	65	57	64	63	136	122	
Cestná daň	240	225	217	199	237	129	147	129	131	139	
Zdroj: CD Informačné listy MP SR

Tabuľka 5  Vývoj priamych daní od roku 1993 – 2002 v Sk.ha-1                                     
Dane 	1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	
 Priame dane 	723	577	576	572	604	463	514	524	591	588	
  - daň z príjmov 	10	22	20	46	62	34	34	62	113	103	
 Daň           
 z nehnuteľností 	590	436	438	423	419	358	396	389	405	406	
-daň z pozemkov 	511	360	365	353	354	302	332	326	328	336	
-daň zo stavieb	79	76	73	71	65	57	64	63	77	70	
Cestná daň	123	118	118	103	123	70	84	73	74	79	
 Zdroj: CD Informačné listy MP SR

Priame dane
Priame dane ovplyvňujú nákladovosť, a tým výšku hospodárskeho výsledku. Pre poľnohospodárov sú z priamych daní rozhodujúce majetkové dane, t.j. daň z nehnuteľností, a z nich  najmä daň z pozemkov, ktorá tvorí takmer 50 % podiel z celkového daňového zaťaženia. Od roku 1993 sú zdaňované všetky poľnohospodárske  pozemky, vrátane tých, ktoré v predchádzajúcom daňovom systéme, platnom do roku 1992, zdaňované neboli, čiže aj pozemky nachádzajúce sa v horších prírodných podmienkach. Daň z pozemkov patrí k najvýznamnejším nákladovým typom daní a jej výšku najviac ovplyvňuje stanovená sadzba dane a cena zdaňovaných pozemkov. Aj keď je táto daň v kompetencii správcov dane, jej výška je stanovená väčšinou maximálnou sadzbou dane z ornej pôdy, a trvalých trávnych porastov.
V súčasnosti sú pozemky ornej pôdy, viníc, chmeľníc, ovocných sadov zdaňované 0,75 % sadzbou a trvalé trávne porasty, lesné pozemky a rybníky 0,25 % sadzbou vyrubenou z ich úradnej ceny. Napriek zníženým sadzbám dane z pozemkov od roku 1994, je daňové zaťaženie pozemkovou daňou vysoké vzhľadom na dosahované ekonomické výsledky najmä u podnikov v horších prírodných podmienkach, kde táto daň je častokrát  vyššia ako hospodársky výsledok. Môže to byť spôsobené tým, že sadzba dane bola pôvodne stanovená vo väzbe na predpokladanú výnosnosť pôdy, ktorá sa v súčasnosti nedosahuje a javí ako nadhodnotená. Riešenie by mohlo byť v prehodnotení metodického postupu výpočtu ceny pôdy ako aj úprave percentuálnej sadzby dane.
V roku 2002 výška dane z pozemkov, odvedenej do rozpočtov obcí a miest, dosiahla  podľa Informačných listov MP SR 589 mil. Sk, čo bolo v prepočte na 1ha poľnohospodárskej pôdy 281 Sk, pričom daňové zaťaženie v lepších prírodných podmienkach predstavovalo 627 Sk ha-1pp. a bolo 3,8-krát vyššie ako v horších prírodných podmienkach, ktoré dosiahlo 166 Sk na ha p p. Ide o skutočne vyrubenú daň, ktorá sa čiastočne líši od teoreticky napočítanej vyčíslenej z podkladov o výmere a cene pôdy z Bonitačnej banky dát (tab. 1 v prílohe). Rozdiel medzi skutočne odvedenou a teoreticky napočítanou daňou (5 %, t. j. 30 mil. Sk) možno zdôvodniť, okrem vplyvu rozsahu súboru aj zásahmi  v kompetencii správcov daní (obce a mesta), t. j. poskytovaním úľav na dani z pozemkov, ktorých poľnohospodárske využívanie je obmedzené v súlade so skutočnosťami uvedenými v zákone o dani z nehnuteľností.  
Vplyv daňovej sústavy (priamych daní), ako aj samotnej pozemkovej dane mal negatívny dosah na  hospodárenie v najhorších prírodných podmienkach. Hospodársky výsledok aj bez zohľadnenia pozemkovej dane nepostačoval na jej úhradu.  Podobná situácia bola aj v krajoch s prevahou horších prírodných podmienok.
V lepších prírodných podmienkach  poľnohospodárske podniky aj po zaplatení pozemkovej dane skončili hospodárenie v roku 2002 so ziskom, napriek tomu, že podiel tejto dane na celkových nákladoch bol vyšší ako v horších prírodných podmienkach, čo súvisí s cenou poľnohospodárskych pozemkov.  
Výsledky vplyvu daňovej sústavy na hospodárenie s pôdou napovedajú, že efekty získané z pôdy v najhorších prírodných podmienkach sú nižšie ako vyrubená  daň z pozemkov. Toto vedie k úvahe prehodnotiť zdaňovanie týchto pozemkov v závislosti od ceny pôdy. Je možno očakávať, že vládou SR schválená daňová reforma predpokladá v zdaňovaní nehnuteľností zásadnú zmenu , a to prechod na zdaňovanie na základe hodnoty, čo bude zohľadňovať aj cenu pôdy.
Riešenie by mohlo spočívať v znížení sadzby dane z pozemkov u ornej pôdy z 0,75 % na  0,50 %, resp. jej zrušení u pozemkov TTP nachádzajúcich sa v najhorších prírodných podmienkach s cenami  5000 – 20 000 Sk za ha p. p. Úprava sadzieb dane ich znížením  a vyradením zo zdaňovania najhoršie TTP by prispelo k zmierneniu daňového zaťaženia tak v lepších, ako aj v horších prírodných podmienkach, čo by súčasne pozitívne ovplyvnilo dôchodkovú situáciu prvovýrobcov, vzhľadom na dosahované výsledky hospodárenia. Ide o predpokladané riešenie, ktoré môže byť spochybnené možnosťami vyplývajúcimi z multifunkcionality poľnohospodárstva, čiže využívania práve TTP pre rôzne nepoľnohospodárske účely, a tým zabezpečovania zdrojov aj pre daňové povinnosti.

Dosah zo zníženia sadzby dane z pozemkov (ornej pôdy a TTP) - prepočet na výmeru pôdy roku 2002
Orná pôda
Výmera ornej pôdy v SR v r. 2002    	1 492 	tis. ha	
Priemerná cena za 1ha ornej pôdy    	53 011	Sk	
Cena ornej pôdy súhrnne    	79 119 818	tis. Sk	
Daň z pozemkov súhrnne pri sadzbe 0,75 %  	593 398	tis. Sk	
Daň z pozemkov súhrnne pri sadzbe 0,50 %  	395 598	tis. Sk	
Dosah zo zníženia sadzby dane za ornú pôdu  	197 800	tis. Sk	

Trvalé trávne porasty
Výmera TTP v SR v r. 2002	871	tis. ha	
Priemerná cena za 1 ha pôdy TTP	12 083	Sk	
Cena pôdy TTP súhrnne	10 520 595	  tis. Sk	
Výmera TTP s cenou 5000-20 000 Sk za 1 ha	758	tis. ha	
Výmera TTP s cenou nad 20 000 Sk za 1 ha	113	tis. ha	
Cena pôdy  TTP s cenou 5000-20 000 Sk za 1 ha	7 409 989	tis. Sk	
Cena pôdy TTP s cenou nad 20 000 Sk za 1 ha	3 110 606	tis. Sk	
Daň z TTP celkom pri sadzbe 0,25 %	26 302	tis. Sk	
Daň z TTP ktoré ostanú zdaňované  	7 777	tis. Sk	
Dosah z vyradenia časti TTP zo zdanenia	18 525	tis. Sk	
Celkový dosah zo zníženia sadzby dane u ornej pôdy a vyradenia časti TTP zo zdanenia	  216 325	tis. Sk	

	Ďalšími majetkovými daňami sú daň zo stavieb a cestná daň. Daň zo stavieb v roku 2002 predstavovala 122 mil. Sk a oproti predchádzajúcemu roku čiastočne poklesla (10,3 %). Cestná daň vzrástla (6,1 %) a jej výšku pozitívne ovplyvňujú realizované zvýhodnenia pre zdaňovanie poľnohospodárskych strojov a prívesných zariadení.
	V porovnaní s rokom 2002 sa znížila aj daň z príjmov (10 %), a to v súvislosti so znížením zisku. Táto daň, vzhľadom na možnosť zohľadnenia odpočtov straty z daňového základu zo sumy strát za tri zdaňovacie obdobia, ako aj dosahovaných výsledkov hospodárenia, bude ešte dlhodobejšie na nižšej úrovni a nebude rozhodujúca pre zabezpečenie príjmov štátneho rozpočtu z poľnohospodárstva.  

Nepriame dane  
	Nepriame dane  neovplyvňujú nákladovosť, resp. hospodársky výsledok podnikateľského subjektu. Sú vyberané v  cene tovarov a služieb a jej odvedenie do štátneho rozpočtu. Nepriame dane, t.j. daň z pridanej hodnoty (DPH) a spotrebné dane pôsobia plošne na celé poľnohospodárstvo. Dosah nepriamych daní je treba vidieť v ovplyvňovaní peňažných tokov s výnimkou spotrebnej dane z uhľovodíkových palív a mazív. 
Daň z pridanej hodnoty spôsobovala platiteľom viazanie finančných prostriedkov, a tým spomalenie finančných tokov, keď títo počas šiestich mesiacov, úverovali štátny rozpočet. 
	Pre poľnohospodárske podniky zo spotrebných daní sú rozhodujúce predovšetkým spotrebná daň z uhľovodíkových palív a mazív, kde patrí aj motorová nafta. Samotné zaťaženie spotrebnou daňou bolo značne vysoké, preto sa od roku 1996 pristúpilo k eliminácii tejto dane, a to formou vrátenia jej časti. V roku 1996 bol prijatý zákon č.205/1996 Z. z., ktorým sa menil a doplnil zákon č. 316/1993 Z. z. o spotrebnej dani z uhľovodíkových palív a mazív. Priamo v zákone sa zakotvil nárok na výšku dane, ktorou má byť vrátená právnickej osobe, alebo fyzickej osobe, ktorej predmetom podnikania je rastlinná výroba, živočíšna výroba, alebo poskytovanie služieb v poľnohospodárstve, alebo chovateľstve. Pred citovanou novelou zákona o spotrebnej dani z uhľovodíkových palív a mazív takáto forma vrátenia dane nebola upravená v zákone, ale zákon obsahoval splnomocnenie na vydanie nariadenia vlády SR. Vrátenie dane sa uskutočňovalo podľa nariadenia vlády SR č. 115/1996 Z. z., ktorým sa určil spôsob a výška vrátenia časti zaplatenej dane z motorovej nafty používanej v poľnohospodárstve.
Od roku 2002 bol uplatnený nový zákon o spotrebnej dani z minerálnych olejov, ktorý nahradil zákon o spotrebnej dane z uhľovodíkových palív a mazív a znamenal  zásadnú zmenu tejto dane v intenciách požiadaviek smernice 92/12/EHS spočívajúcej v režime tzv. “daňového skladu” s prioritou zdaňovania minerálnych olejov. Ustúpilo sa od kompenzácie časti spotrebnej dane prostredníctvom vrátenia jej pomernej časti a bola uplatnená sadzba spotrebnej dane vo výške 3 500 Sk/1 000 litrov červeno označenej nafty. Sadzba tejto dane je oproti všeobecne platnej  sadzbe dane o 69 % nižšia. Táto nepriama úľava znamenala pri ročnej spotrebe 120 tis. litrov nafty 1,2 mld. Sk.  Celkový objem kompenzácie spotrebnej dane sa medziročne znížil (23 %) z dôvodu nižšej spotreby nafty, k čomu prispelo nepriaznivé počasie zabraňujúce vykonávať jesenné agrotechnické práce.  
Od roku 2003 bola sadzba 3500 Sk/1000 litrov červeno označenej nafty zvýšená na 4100 Sk/1000 litrov.
Od 1. októbra 2003 vstúpila do platnosti novela č. 248/2003 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov ( zákon č. 239/2001 Z. z. ), ktorou sa zvýšila sadzba dane na označované plynové oleje ( používané v poľnohospodárstve ) zo 4100 Sk/1000 litrov na 6800 Sk/litrov.
Aj keď zákony daňovej sústavy čiastočne rešpektujú prírodné a biologické osobitosti poľnohospodárstva, stále existujú otvorené otázky deklarované v Zelených správach o poľnohospodárstve, ktoré neboli akceptované pri novelizácii daňových zákonov. 
Objem celkove odvedených daní do štátneho rozpočtu z odvetvia poľnohospodárstva sa už viac rokov pohybuje v rozmedzí 1-1,1 mld. Sk. Rozhodujúcou nákladovou daňou je daň z pozemkov, ktorá predstavuje až 50 %  podiel na odvedených daniach. Vplyv daňovej sústavy na hospodárenie v poľnohospodárskej výrobe je diferencovaný podľa prírodných podmienok a je priamo závislý od legislatívnej úpravy v čase platných predmetných daňových zákonov, ktoré podliehajú častým zmenám aj viackrát ročne, čo kladie nároky na podnikateľov zorientovať sa v ich výklade a porozumení.
Aj keď pod vplyvom jednotnosti sadzieb dane z pozemkov v lepších a horších prírodných podmienkach je daňové zaťaženie priamo úmerné cene pôdy, napriek tomu daň z pozemkov sa negatívne prejavuje, najmä v najhorších prírodných podmienkach, kde efekty získané hospodárením na pôde nepostačujú na jej úhradu.
Ostatné priame dane, t.j. daň z príjmov a cestná daň sú priamo závislé od dosahovaného zisku a investičných aktivít. Z nepriamych daní rozhodujúca je spotrebná daň z minerálnych olejov, ktorá bola na motorovú naftu deklarovaná priamo v zákone nižšou sadzbou, čím sa ustúpilo od refundácie jej pomernej časti. 

4.   Nájomné za poľnohospodársku pôdu, jeho doterajší vývoj 
      a predpoklad pre ďalšie obdobie

	K uzatváraniu nájomných vzťahov dochádza najmä medzi vlastníkmi poľnohospodárskej pôdy, ktorí nemajú záujem alebo nemôžu na pôde hospodáriť, ako i Slovenským pozemkovým fondom, ktorý spravuje štátnu pôdu a pôdu vlastníkov s neznámym pobytom a záujemcami o nájom pôdy, ktorými sú fyzické osoby, ako aj poľnohospodárske subjekty, ktoré potrebujú dosiahnuť optimálnu výmeru pre efektívne prevádzkovanie poľnohospodárskej výroby. 
Vzťah nájomcu a prenajímateľa (vlastníka) pozemku  riešia príslušné ustanovenia zákona č. 229/1991 Zb. o úprave vlastníckych vzťahov k pôde a inému poľnohospodárskemu majetku v znení neskorších predpisov. V zákone je uvedené, že okrem vlastníka majú právo užívať pôdu iné osoby len na základe zmluvy uzavretej s vlastníkom, alebo na základe zmluvy uzavretej s pozemkovým fondom, ak nie je zákonom stanovené inak, alebo pri náhradných pozemkoch pridelených fyzickej osobe do bezplatného náhradného užívania do vykonania pozemkových úprav na základe zmluvy s touto osobou.
	Vlastník pozemkov je vlastníkom porastov, ktoré na ňom vzišli. Tým nie je dotknuté vlastnícke právo poľnohospodárskych družstiev k porastom na pozemkoch ich členov podľa predpisov o poľnohospodárskom družstevníctve. Pri pozemkoch daných zmluvne do užívania je vlastníkom iných než trvalých porastov užívateľ, pokiaľ sa s vlastníkom nedohodne inak.
Aj napriek tomu, že podiel fyzických osôb hospodáriacich na pôde významne vzrástol, prevažnú časť poľnohospodárskej  pôdy obhospodarujú transformované družstvá a obchodné spoločnosti. 
Osobitnou črtou nášho poľnohospodárstva je vysoký podiel prenajatej pôdy. Vlastníkmi poľnohospodárskej pôdy sú  prevažne občania (fyzické osoby), štát a v obmedzenom rozsahu tiež  obce, spoločnosti a združenia.
	V súčasnosti uzatvárané nájomné zmluvy  majú charakter nájmu na 5  a viac rokov, pri stanovenej percentuálnej výške nájomného, ktorá sa pohybuje od 1,0 do 2,5 % z priemernej ceny poľnohospodárskej pôdy v jednotlivých katastrálnych územiach, ktorú poľnohospodársky subjekt užíva.

Tabuľka 6.  Priemerná cena poľnohospodárskej pôdy (PP)  a nájomné za 
                    poľnohospodársku pôdu  v rokoch 1993- 1997  

Rok	Priemerná cena PP	Medziročný rozdiel
priemernej ceny PP	Nájomné
(1,5 % z ceny pôdy)	
	[Sk.ha-1]	[Sk.ha-1]	[Sk.ha-1]	
1993	39 016	*	585,24	
1994	38 604	- 412	579,06	
1995	38 567	  - 37	578,51	
1996	38 600	 + 33	579,00	
1997	38 452	- 148	576,78	
1998	38 313	- 139	574,70	
1999	37 913	- 400	568,70	
2000*	38 141	+ 228	572,12	
2001	38 001	- 140	570,02	
2002	37 932	-   69	568,98	
  *    Od roku 2000 sa pre výpočet ceny pôdy používa nový  cenník ornej pôdy podľa upresnených 7-miestnych kódov BPEJ / Zdroj: VÚEPP/

Priemerná výška nájomného z  poľnohospodárskej pôdy v  absolútnom vyjadrení sa v rokoch 1993 – 2002 znížila len málo (o 16,26 Sk.ha-1) v dôsledku upresnenia výmer bonitovaných pôdno-ekologických jednotiek a  vykonanej rebonitácie pôd Výskumným ústavom pôdnej úrodnosti.
	Z neoficiálnych sledovaní vykonaných vo vybraných regiónoch vyplýva, že poľnohospodárske subjekty hospodáriace v lepších prírodných podmienkach ojedinelo dohodnú výšku nájomného bez ohľadu na výšku priemernej ceny pozemkov v príslušnom katastrálnom území. Táto výška nájomného spravidla presahuje hranicu 2,5 % z priemernej ceny poľnohospodárskej pôdy.
	Je predpoklad, že v  dôsledku prebiehajúcej vnútornej transformácie poľnohospodárskych subjektov dôjde k predĺženiu doby trvania nájmu na 10 a viac rokov, čo bude mať vplyv na zvýšenie vnútornej stability subjektov.
	Po vstupe Slovenska do EÚ vzrastie dopyt po poľnohospodárskej pôde najmä v prihraničných oblastiach. To bude mať za následok nárast výšky nájomného za prenajatú pôdu zahraničnými subjektmi, ktoré majú záujem o rozšírenie hospodárenia aj na našom území. Pre ilustráciu uvádzame výšku nájomného, ktorá je na Slovensku  569 Sk.ha-1 a v Rakúsku, kde výška nájomného  presahuje 10 000 Sk.ha-1  (235 EUR.ha-1).
	Vstupom Slovenska do EÚ sa zmenia i kritériá pre rôzne podpory, ktoré ovplyvnia cenu poľnohospodárskej pôdy, resp. nájomného. Vzhľadom k tomu, že v zásade pôjde o trhovú cenu a bude sa vychádzať i z možností dopytu a ponuky , doterajšie stanovenie ceny poľnohospodárskej pôdy je len orientačného charakteru pre danú oblasť.

5. Cena pôdy a trh s pôdou v členských štátoch EÚ
Cena pôdy v krajinách Európskej únie je veľmi premenlivá. Medzi známe faktory, ktoré vplývajú na cenu pôdy patria najmä: budovy na pozemkoch; prístup ku komunikáciám; kultúra užívania (orná pôda, lúka alebo pasienok, pozemky na ktorých sú trvalé kultúry a pod.); zavlažovaná alebo nezavlažovaná pôda; či je pôda vhodná pre použitie mechanizácie a či je voľná, alebo prenajatá. Malé pozemky často dosahujú vyššiu cenu za hektár ako veľké plochy, najmä tam, kde sa hospodárske budovy predávajú spolu s pozemkami. Na cenu poľnohospodárskej pôdy môže výrazne vplývať blízkosť k mestám, pretože doprava produktov na trh je kratšia, jednoduchšia a preto aj lacnejšia. Poľnohospodárska pôda môže dosiahnuť vyššiu cenu aj v prípade, keď sa očakáva umožnenie výstavby (vyňatie z pôdneho fondu). 
Údaje o cenách poľnohospodárskej pôdy vo väčšine členských štátov EÚ pochádzajú výhradne z administratívnych zdrojov získaných pri registrácii pôdy, alebo daňovými úradmi. V niektorých prípadoch sú publikované priemerné ceny; v iných prípadoch je odhadovaná trhová hodnota pôdy. Porovnateľnosť údajov medzi jednotlivými krajinami je preto mnohokrát pomerne obtiažna. 
Pôda ako celok je nerozmnožiteľnou súčasťou prírodného bohatstva. Predstavuje heterogénnu veličinu, vyznačujúcu sa rôznorodými vlastnosťami jednotlivých pozemkov. Každý pozemok má jedinečnú úžitkovú hodnotu, čo sa premieta tiež do jeho kúpnej ceny. Vysoká cena poľnohospodárskej pôdy má vplyv na zvýšenie množstva pôdy  na trhu. Okrem toho, že je pôda výrobným faktorom, je aj trvalou hodnotou. Vyšší dopyt po pôde môže vzniknúť v časoch vysokej inflácie alebo ekonomickej neistoty. 
Rada Európy prijala v máji roku 1972 Európsku chartu o pôde a odsúhlasila odporúčania na ochranu pôdy. V Európskej charte je pôda považovaná za jedno z najvzácnejších bohatstiev ľudstva, ktoré umožňuje rastlinám, zvieratám a človeku žiť na Zemi. V dokumente sa zdôrazňuje, že pôda je limitovaný a ľahko zničiteľný prírodný zdroj, ktorý musí byť chránený proti poškodeniu poľnohospodárskou činnosťou, eróziou, znečistením a degradáciou. Ďalej sa v dokumente pripomína nevyhnutnosť vypracovania efektívnych národných politík pre ochranu pôdy s permanentnou inventarizáciou pôdnych zdrojov a so zabezpečeným systematickým výskumom pôdy vrátane medzinárodných kooperácií. Pripomína sa, že ochrana pôdy musí byť záujmom štátu a celej spoločnosti. Uvedené zásady boli v máji 1992 opätovne zdôraznené a aktualizované Radou Európy v dokumente „Odporúčania na ochranu pôdy“ č. R (92) 8.
V každej krajine EU existujú nástroje obmedzujúce voľnú manipuláciu s pôdou, či už ide o zmenu vlastníctva alebo zmenu kultúry užívania (napr. existujú obmedzenia na vyňatie poľnohospodárskej pôdy na stavebné účely). V niektorých krajinách preferuje štát ochranu nájomcov poľnohospodárskej pôdy na úkor vlastníkov v záujme racionalizácie agrárnej štruktúry, vytvára prekážky nadmernej parcelácii a drobeniu pozemkového vlastníctva (napr. pôdu môže dediť len člen rodiny, ktorý sa zaviaže, že na nej bude ďalej hospodáriť). Platí všeobecná zásada, že pôda ako základný a pritom obmedzený zdroj produkcie potravín a prírodného bohatstva každej krajiny musí byť štátom trvalo chránená pred ničením, poškodzovaním a znehodnocovaním. Z tohto hľadiska je tiež trh s poľnohospodárskymi pozemkami do určitej miery regulovaný pomocou legislatívnych noriem, prípadne daňovou politikou a rôznymi ekonomickými nástrojmi.
Prenájom, ktorý v každej krajine podlieha inej právnej úprave, povoľuje flexibilné, a preto aj produktívnejšie využívanie pôdy. Možno očakávať, že sa ceny poľnohospodárskej pôdy a ceny prenájmu budú meniť paralelne. Hoci toto pravidlo zvyčajne platí, sú časté aj výnimky. Percentuálny podiel prenajímanej poľnohospodárskej pôdy  z celkovej výmery využívanej poľnohospodárskej pôdy znázorňuje Tabuľka  7. 
Tabuľka 7 .     Percentuálny podiel prenajímanej poľnohospodárskej pôdy z 
		   celkovej výmery  využívanej poľnohospodárskej pôdy

Štát	1975		1993		
Belgicko
Dánsko
Nemecko
Grécko
Španielsko
Francúzsko
Írsko
Taliansko
Luxembursko
Holandsko
Portugalsko
Veľká Británia	72,9
14,1
29,0
-
-
46,7
3,6
17,3
41,5
43,7
-
43,6		66,3
21,1
59,0
24,0
20,9
60,3
11,9
21,7
51,6
34,0
24,5
37,1		
     Zdroj: Prehľad štruktúry fariem, Eurostat F-1
Vlastnícka štruktúra, pomer pôdy využívanej vlastníkmi a prenajímanej pôdy, sú veľmi odlišné v  jednotlivých členských štátoch. Okrem súkromne hospodáriacich roľníkov môžu poľnohospodársku pôdu vlastniť aj štátne a čiastočne štátne podniky, národné inštitúcie (napr. cirkev) a súkromné spoločnosti .
Ceny na európskom trhu s pôdou sú veľmi rôznorodé. Najdrahšia poľnohospodárska pôda je v Luxembursku, Nemecku, Holandsku a v niektorých regiónoch Španielska. Najväčšou výmerou poľnohospodárskej pôdy v Európskej únii disponuje Francúzsko približne 30,1 milióna hektárov.

Vývoj cien pôdy vo Veľkej Británii
Do roku 1992 bola cena pôdy vo Veľkej Británii pomerne nízka v porovnaní s ostatnými členskými krajinami EU. Po vystúpení Veľkej Británie z mechanizmu výmenných kurzov koncom r. 1992 tu ceny poľnohospodárskej pôdy prudko rástli až do roku 1997, keď bol zaznamenaný mierny pokles. Najvyššia trhová cena, 11 651 EUR.ha-1 bola zaznamenaná v roku 2000. Výška nájomného je vecou dohody medzi vlastníkom a nájomcom. Hodnota nájomného dosahuje najvyššie hodnoty v Írsku, kde sa vyvinul systém krátkodobého prenájmu známy ako „conacre“, znamená to právo obrábať pôdu, siať na nej plodiny a zberať úrodu.

	 V Írsku neexistuje tradícia dlhodobého prenajímania pôdy, a to najmä z historických dôvodov. Najnižšie ceny nájomného v porovnaní s ostatnými štátmi Veľkej Británie sú vo Walese (Tabuľka 8).

Nárast ceny pôdy v Holandsku

Podľa údajov Ústredného štatistického úradu cena pôdy v Holandsku od roku 1996 prudko vzrástla. Dnes patrí Holandsko medzi štáty s najvyššou cenou poľnohospodárskej pôdy v EU. V roku 2000 sa  cena ornej pôdy pohybovala okolo 36 439 EUR.ha-1 a cena lúk 35 985 EUR.ha-1. Výška nájomného sa pohybuje v intervale 320 – 380 EUR.ha-1 za ornú pôdu a zvýšila sa hodnota nájomného za lúky na 334 EUR.ha-1.

Zmeny na francúzskom trhu s pôdou

Cena poľnohospodárskej pôdy  vo Francúzsku sa neustále zvyšuje. Súčasná cena sa pohybuje okolo 3 613 EUR za hektár ornej pôdy, a 2 500 EUR za hektár lúk a pasienkov. S nárastom ceny poľnohospodárskej pôdy sa zvyšuje sa aj hodnota nájomného za ornú pôdu, v roku 2000 bola priemerná výška nájomného 132 EUR.ha-1. Vzhľadom na to, že Francúzsko má dostatok pôdy, je tu ústretovejší prístup správnych orgánov k predaju pôdy pre nepoľnohospodárske účely.

Rôznorodosť cien v Nemecku
V pôvodných spolkových krajinách na západe Nemecka (s celkovou výmerou poľnohospodárskej pôdy 12 mil. hektárov) sa trhové ceny pohybujú okolo 17 221 EUR.ha-1, kým vo východnej časti krajiny sa pôda predáva za 9 416 EUR.ha-1 (uvedené údaje sú za rok 2001). Nájomné zmluvy pokrývajú 50 % poľnohospodárskej pôdy na západe a 90 % na východe krajiny. Kvôli vysokým cenám pôdy farmári preferujú zvýšenie výmery prenájmom. Pôda sa bežne prenajíma na 9 – 12 ročné obdobie a výška nájomného dosahovala 225 až 251 EUR.ha-1 (Tabuľka 8).

Tabuľka 8.  Ceny poľnohospodárskej pôdy a výška nájomného za poľnohospodársku 
	 pôdu v krajinách EÚ (Sk.ha-1  )
Cena pôdy	
Štát / Rok	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
Anglicko	285 856	361 237	362 442	442 250	496 204	503 034	
Belgicko - orná pôda
                - lúky	471 908	470 600	498 160	611 077	602 421	688 397	
	393 685	401 531	427 866	483 453	525 335	556 781	
Dánsko	309 165	325 087	385 491	462 763	425 933	557 907	
Fínsko	104 335	107 197	123 639 	151 137	167 503	174 925	
Francúzsko - orná pôda
                     - lúky 	122 422	121 299	130 174	152 681	153 874		
	85 749	83 933	90 571	106 934	106 473		
Grécko - zavlažované- nezavlažované pôdy	458 736	468 776	468 181	513 054	505 574	516 676	
	182 250	184 325	184 112	206 545	213 456	218 191	
Holandsko - orná pôda
                   - lúky	796 817	861 412	984 875	1 389 260	1 551 901		
	821 970	839 060	986 657	1 317 221	1 532 565		
Írsko	246 533	276 582	349 294	487 688	518 308		
Luxembursko	1 710 028	2 033 655	2 096 122	2 351 181			
Nemecko	640 526	622 880	676 332	729 216	716 773	745 824	
Škótsko	93 352	120 729	165 024	167 415	223 337	285 666	
Španielsko - zavlažované
                  - nezavlažované	409 468	444 105	644 769	770 463	800 162	824 863	
	118 966	129 016	175 756	222 735	229 086	246 255	
Švédsko	52 302	56 259	64 869	77 157	84 710	86 098	
Severné Írsko	242 962	431 485	512 061	553 639	673 204	693 724	
Taliansko	459 466	474 706	507 467	581 432			
Wales 	212 587	240 280	274 366	329 272	348 761	401 128	
Nájomné	
Štát / Rok	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
Anglicko		6 696	7 396	8 305	8 589	8 635	
Belgicko - orná pôda
                - lúky		6 644	7 065	8 154	8 017	8 185	
		6 236	6 517	7 578	7 464	7 579	
Dánsko		11 104	11 533	13 432	13 496	13 948	
Fínsko		5 145	5 746	6 455	6 368		
Francúzsko - orná pôda 		4 702	5 069	5 824	5 603		
Grécko – orná pôda		16 817	16 652	18 379	18 791	19 706	
Holandsko - orná pôda
                   - lúky		12 380	14 351	15 131	15 247	16 414	
		10 316	11 048	10 808	11 882	14 465	
Luxembursko		5 740	6 254	7 005	6 947		
Nemecko - celkom
                 - nové nájomné		8 243		9 749		9 745	
		9 192		10 985		10 871	
Rakúsko		9 294	9 639	10 772	10 034		
Škótsko		5 485	6 007	7 031	7 633	7 573	
Švédsko		3 673	3 829	4 423	4 539		
Severné Írsko		11 530	12 002	13 394	12 718	12 536	
Wales 		4 304	4 559	5 301	5 784		
   Zdroj: EUROSTAT

6. Súčasný stav trhu s pôdou v SR  a predpoklad jeho vývoja 

	Trh s poľnohospodárskymi pozemkami je veľmi neprehľadný. Nedostatok informácií o stave a vývoji trhu agrárnych nehnuteľností je v prevažnej miere daný neexistenciou funkčných štatistických sledovaní a funkčných informačných sietí. V súčasnosti k vlastníckym prevodom poľnohospodárskych pozemkov dochádza predovšetkým z dôvodu vysporiadania reštitučných nárokov a dedičského konania. Len vo veľmi malej miere dochádza k predaju a nákupu poľnohospodárskych pozemkov pre podnikateľské využitie v poľnohospodárstve. Táto skutočnosť súvisí so všeobecne nízkou kapitálovou výnosovosťou podnikania v poľnohospodárstve, s nedostatkom vlastného kapitálu pre dlhodobé investovanie formou nákupu poľnohospodárskej pôdy, ale aj neakceptovaním poľnohospodárskej pôdy ako zástavy pre získanie úveru z hľadiska bankového sektoru.

	Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva v Bratislave začal v rámci uvádzacieho projektu sledovanie trhových cien poľnohospodárskej pôdy vo vybraných reprezentatívnych regiónoch. Z dosiaľ zistených výsledkov sledovania trhu s pôdou vyplýva, že trh s poľnohospodárskou pôdou na Slovensku je slabo rozvinutý. V roku 2002 bolo vykonané zisťovanie výmery a trhových cien predávanej pôdy vo vybraných šiestich okresoch SR, a to Dunajská Streda, Topoľčany, Rimavská Sobota, Liptovský Mikuláš, Michalovce a Svidník. V týchto okresoch sa uskutočnilo 1976 predajov s celkovou výmerou 2109,5442 ha poľnohospodárskej pôdy, čo predstavuje len 0,63 % z celkovej výmery poľnohospodárskej pôdy evidovanej v katastri nehnuteľností vo vybraných okresoch.

Z celkovej výmery predanej poľnohospodárskej pôdy sa najviac pôdy predalo v okrese Dunajská Streda (68 %) a Rimavská Sobota (14 %) a najmenej v okrese Svidník (0,4 %). Tomuto poradiu zodpovedá aj predaj ornej pôdy s podielom 60 %  v okrese Dunajská Streda, 21 % Rimavská Sobota a 0,6 % Svidník. Pri predaji viníc dominoval na ich celkovom predaji okres Dunajská Streda ( 99 %). Sadov sa najviac predalo v okrese Dunajská Streda (52 %), Topoľčany (30 %) a Rimavská Sobota (15 %). Pri predaji  trvalých trávnych porastov (TTP) bol trh pomerne vyrovnaný v troch okresoch: Liptovský Mikuláš (38 %), Rimavská Sobota (26 %) a Dunajská Streda (25 %). Najnižšia predaná výmera bola zistená v okrese Michalovce (0,5 % z celkovej predanej plochy TTP).

Tabuľka 9. Výmera predávanej pôdy podľa kultúr  vo vybraných okresoch SR 
	          v r. 2001
Okres	Výmera predávanej pôdy v m2	
 	Poľn.pôda	Orná pôda	Vinice	Sady	TTP	
Dunajská Streda	14 434 078	4 918 214	8 363 961	32 616	1 119 287	
Topoľčany	1 300 918	862 709	782	18 909	418 518	
Liptovský Mikuláš	1 988 054	328 882	0	0	1 659 172	
Rimavská Sobota	2 857 527	1 687 956	4 043	9 396	1 156 132	
Svidník	91 976	51 412	0	2 057	38 507	
Michalovce	422 889	370 545	31 645	0	20 699	
Vybrané okresy spolu	21 095 442	8 219 718	8 400 431	62 978	4 412 315	
Zdroj: VÚGK,  vlastné výpočty
Z medziregionálneho porovnania vyplýva, že čo do počtu sa najviac pozemkov predalo v okrese Dunajská Streda (813) a Liptovský Mikuláš (756). Ide o okresy s najrozvinutejšou poľnohospodárskou výrobou, resp. turistickým ruchom. Môže to byť však aj z dôvodu rozšírenia vlastnej záhrady či iného pozemku pre potrebu kupujúceho a nie pre podnikanie v poľnohospodárstve.
 Trhová cena poľnohospodárskej pôdy za 1 m2 bola v priemere za všetky vybrané okresy Slovenska 8,09 Sk. Sumárne údaje o  predaji poľnohospodárskej pôdy vo vybraných okresoch a priemernej cene ukazujú na výraznú diferenciáciu v predaji pôdy.
Tabuľka 10. Sumárne údaje predaja poľnohospodárskej pôdy vo vybraných           
	 okresoch SR	
Druh pozemkov	Počet pozemkov	Celková výmera [m2]	Celková  cena 
[Sk]	Priemerná cena [Sk/m2]	
Dunajská Streda	813	14 434 078	132 958 492	9,21	
Topoľčany	157	1 300 918	10 191 874	7,83	
Liptovský Mikuláš	756	1 988 054	21 902 744	11,02	
Rimavská  Sobota	97	2 857 527	2 144 644	0,75	
Svidník	63	91 976	656 421	7,14	
Michalovce	90	422 889	2 882 790	6,82	
SPOLU vybrané okresy 	1 976	21 095 442	170 736 965	8,09	
 Zdroj: VÚGK,  vlastné výpočty

Najvyššia priemerná trhová cena za 1 m2 poľnohospodárskej pôdy v rámci  jednotlivých regiónov v okrese Liptovský Mikuláš a Dunajská Streda a najnižšia v okresoch Rimavská Sobota, Michalovce a Svidník. Prekvapujúco vysoké hodnoty trhových cien boli zistené v okrese Liptovský Mikuláš  u ornej pôdy (26,04 Sk/m2), aj keď ide o relatívne nízku výmeru predanej pôdy (328 882 m2). V pomere k ornej pôde boli niekoľkonásobne vyššie ceny u viníc v okrese Topoľčany (44,04 Sk/m2) a sadov v okrese Dunajská Streda (61,28 Sk/m2). Najvyššie priemerné trhové ceny trvalých trávnych porastov sa dosiahli v okresoch Michalovce (8,63  Sk/m2) a Liptovský Mikuláš (8,04 Sk/m2).

Pre trh s pôdou boli charakteristické  najmä tieto skutočnosti::
o		Predaj a kúpa poľnohospodárskych pozemkov sa zameriava najmä na pozemky s malými výmerami do 1000 m2, väčšinou pre výstavbu alebo  rozšírenie už vlastnených pozemkov a nie na trhovú produkciu poľnohospodárskych pozemkov.	
o		Trhové ceny pozemkov s malými výmerami sú mnohonásobne vyššie ako úradné ceny pôdy, najmä v závislosti od  druhu pozemkov.	
o		Najvyššia intenzita kúpno-predajných transakcií bola sústredená v poľnohospodársky najprodukčnejšom okrese Dunajská Streda a v podmienkach vhodných na turistický ruch v okrese Liptovský Mikuláš.	
o		Súčasná úroveň úradných cien pôdy sa v niektorých prípadoch značne líši od úrovne trhových cien a je predpoklad, že táto rozdrobenosť sa bude aj naďalej zvyšovať.	
o		Objavujú sa špekulatívne kúpy a predaje toho istého pozemku a niekoľkonásobné špekulatívne zvyšovanie kúpno-predajných cien.	
	
Vykonané štatistické zisťovanie trhových cien poľnohospodárskej pôdy vo vybraných okresoch je prvé svojho druhu na Slovensku. Bude preto potrebné v budúcnosti rozšíriť časové rady, ako aj počet katastrálnych území v jednotlivých regiónoch, ktoré by viedli  k zvýšeniu objektivity zisťovaní
	Po vstupe Slovenska do Európskej únie predpokladáme zvýšený dopyt po pôde najmä zo strany zahraničných investorov. To bude mať za následok zvyšovanie ceny pôdy najmä v najprodukčnejších oblastiach a v oblastiach  s možnosťami turistického využitia. V týchto oblastiach predpokladáme niekoľkonásobné zvýšenie cien pôdy oproti súčasným úradným cenám.

7. Návrh opatrení na podporu rozvoja trhu s pôdou

	Na Slovensku je poľnohospodárska pôda niekoľkonásobne  lacnejšia ako v niektorých krajinách Európskej únie. Rozdiel je aj v prenajímaní poľnohospodárskej pôdy. V krajinách EÚ prevažujú dlhodobé nájmy, kde vlastníci pozemkov prenajímajú pôdu farmárom na obdobie 15 až 20 rokov. Na Slovensku sa v súčasnosti pôda prenajíma spravidla na 5 rokov a v niektorých prípadoch na 10 rokov.  Po vstupe Slovenska do EÚ bolo vynegociované prechodné 7-ročné obdobie, počas ktorého nebudú môcť pôdu kupovať cudzinci s trvalým pobytom mimo územia Slovenska. V súčasnosti najväčším problémom je fakt, že poľnohospodárska pôda je vo väčšine prípadov oceňovaná len úradnou a nie formujúcou sa trhovou cenou.
	Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva v rámci Uvádzacieho projektu sleduje trhové ceny poľnohospodárskej pôdy vo vybraných regiónoch. Avšak po vstupe Slovenskej republiky do EÚ vyplýva aj pre Slovensko povinnosť vybudovať komplexný informačný systém zachytávajúci finančné operácie s poľnohospodárskou pôdou. Táto potreba bude riešená v rámci pripravovaného komplexného informačného systému, ktorý v súčasnosti je na ministerstve vo fáze prípravy . 

Návrh opatrení MP SR
na podporu rozvoja trhu s poľnohospodárskou pôdou

1.	V spolupráci so SPF, a ich finančnou podporou urýchliť obnovu evidencie pozemkov a právnych vzťahov k nim. Zásadne zvýšiť tempo realizácie pozemkových úprav vyčlenením dostatočného objemu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu a s využitím pomoci sektorového operačného programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.
Termín: do 30.04.2004 a priebežne

2.	Vyškoliť dostatočný počet odborne erudovaných projektantov na vykonávanie pozemkových úprav.
Termín: priebežne

3.	Úpravou jestvujúcej legislatívy zabezpečiť podmienky pre postupnú privatizáciu štátnej poľnohospodárskej pôdy, a tým urýchlenie rozvoja trhu s poľnohospodárskou pôdou.
Termín: 30.04.2004

4.	Prerokovať s bankovými inštitúciami možnosti poskytovania hypotekárnych úverov s nízkou ( 1-3% ) úrokovou sadzbou farmárom , ktorí chcú kupovať poľnohospodársku pôdu pre poľnohospodárske využitie. V rámci možností uvažovať o vytvorení podporných programov i s možnosťou zapojenia SPF. Na základe rokovaní predložiť návrh na vybranú bankovú inštitúciu.
Termín: 30.04.2004 

5.	V spolupráci so SPF zabezpečiť predkupné právo na nákup poľnohospodárskej pôdy tým farmárom, ktorí na pôde dlhodobo hospodária a budú mať záujem o kúpu poľnohospodárskej pôdy ešte počas trvania prechodného 7-ročného obdobia. Predaj tejto pôdy realizovať splátkami kúpnej ceny v časovom horizonte minimálne 20 rokov.
Termín: priebežne

6.	Dobudovať štátom podporovanú poradenskú službu zameranú na strategické poradenstvo týkajúce sa riešenia pred vstupových úloh a následného vstupu Slovenskej republiky do EÚ.
Termín: 30.04.2004

7.Vybudovať informačný systém na sledovanie transakcií  trhu s pôdou.
						Termín: 31.12.2004 

Zoznam príloh
•	Príloha 1.
 Výmera poľnohospodárskej pôdy (PP), ornej pôdy (OP) a trvalých trávnych 
porastov (TTP) v ha podľa SCP a priemerná cena PP v Sk.ha-1    v krajoch SR
•	Príloha 2. 
 Výmera, priemerná cena  a skupina ceny pôdy v okresoch SR k 31.12.2002
•	Príloha 3.  Daň z pozemkov  v SR  k 31.12.2002 a dosah navrhovanej dane
•	Príloha 4.  Daňové zaťaženie podľa krajov v roku 2002
•	Príloha 5.  Daňové zaťaženie podľa prírodných podmienok v roku 2002
•	Príloha 6.  Trhová cena  poľnohospodárskej pôdy
•	Príloha 7.  Nájomné za poľnohospodársku pôdu