Title: Predkladacia správa a závery
Author: Stančík, st.
Last saved by: .
Company: VÚVH Bratislava
Document comments: Predkladacia správa, Koncepcia ..., Dôvodová správa, Zákon ... Macková

N á v r h
koncepcie transformácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií

Úvod

Transformácia štátnych podnikov vodární a kanalizácií je jednou z  úloh Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky. 
Z toho vyplynula  potreba prehodnotiť aj postavenie štátu v oblasti zásobovania obyvateľstva pitnou vodou a odkanalizovania obcí. Prvý model transformácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií (VaK) bol schválený vládou SR 20. septembra 1994 uznesením č. 1003. Pred začatím transformačného procesu však vláda SR uznesením č. 7 z 3. januára 1995 tento model zrušila.
Ďalší návrh bol schválený v rámci Správy o vodnom hospodárstve SR za rok 1995 uznesením vlády SR č. 621 z 22. augusta 1995 a uznesením Národnej rady SR č. 192 z 13. septembra 1995. Podľa tohto transformačného modelu sa prostredníctvom Fondu národného majetku SR realizoval prevod majetku v okresoch Trenčín a Komárno a čiastočne Trnava, Košice a  Svidník a ďalších 736 obcí požiadalo o bezodplatný prevod majetku štátu.
Na základe analýz z doterajšieho priebehu procesu privatizácie ako aj poznatkov z prevádzkovania sprivatizovaného majetku a zabezpečovania zásobovania pitnou vodou, odkanalizovania a čistenia odpadových vôd možno konštatovať, že boli zistené nedostatky, ktoré je nevyhnutné odstrániť. Z nich možno uviesť napríklad nasledovné:
-	Z transformačného procesu boli vylúčené obce, ktoré sú bez vodovodu a kanalizácie.
-	Pri skupinových vodovodoch a kanalizáciách sa často odovzdával len majetok infraštruktúry, pretože nie vždy mali záujem všetky obce v skupine o prevzatie majetku. Nadobecná časť zostávala naďalej v majetku štátu.
-	Obce odmietali prevziať do vlastníctva rozostavané investičné akcie pre nedostatok finančných prostriedkov na ich dokončenie, ďalší postup nebol v takom prípade doriešený.
-	Naštartoval sa proces atomizácie vybudovaných organizačných štruktúr na zásobovanie vodou, odvádzanie a čistenie odpadových vôd napriek trendom a skúsenostiam z okolitých krajín, v ktorých sa transformačný proces zrealizoval.

-	Zo štátneho podniku boli postupne vynímané “ziskové závody” (Trenčín, Komárno, Hlohovec) a zostávali v ňom “stratové závody” (jeden z dôsledkov “princípu dobrovoľnosti” obcí).
Ministerstvo pôdohospodárstva SR na základe analýzy doterajšieho priebehu transformácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií v rokoch 1997 – 1998 podľa pôvodne schválenej koncepcie a  zo získaných poznatkov z prevádzky sprivatizovaných vodovodov, kanalizácií a čistiarni odpadových vôd dospelo k záveru, že je potrebné ďalšiu realizáciu pozastaviť a na základe získaných poznatkov vypracovať novú koncepciu transformácie.

Základné východiská pre rozvoj vodovodov a kanalizácií

Nedostatok zásob vody v celom svete je značne podceňovaný a voda sa stane čoskoro limitujúcim faktorom udržateľného stavu životného prostredia. Počet obyvateľov dosiahol úroveň, kedy je dostupnosť vody kritická nielen na umožnenie ďalšieho rozvoja, ale i na udržanie existujúcich spoločenstiev. Preto je nevyhnutné venovať zvýšenú pozornosť ochrane vôd, zabezpečeniu požadovanej úrovne jej kvality a racionálnemu hospodáreniu s vodou v každom regióne. Jednou z oblastí vodného hospodárstva, v ktorej je potrebné vytvárať podmienky na realizáciu opatrení smerujúcich na ochranu vôd, zdravia obyvateľstva a prírodného prostredia je zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou, odkanalizovanie obcí a čistenie odpadových vôd.
V súčasnosti tieto úlohy zabezpečuje  9 443 pracovníkov štátnych podnikov vodární a kanalizácií.
Rozvoj verejných vodovodov na Slovensku zaostáva za vyspelými európskymi krajinami. Celkový počet obyvateľov zásobovaných pitnou vodou z verejných vodovodov k 31.12.1999 dosiahol 4 454,9 tis. obyvateľov. Podiel obyvateľov zásobovaných z verejných vodovodov vzrástol zo 75.20% v roku 1990 na 82,57% v roku 1999, čo predstavuje nárast o 419,9 tis. obyvateľov. Z celkového počtu 2883 obcí na Slovensku malo v roku 1999 vybudovaný verejný vodovod 1955 obcí, čo predstavuje 67,8%. Rozvoj verejných vodovodov je regionálne značne nerovnomerný. Z ôsmich krajov Slovenskej republiky najvyšší podiel zásobovaných obyvateľov je v Bratislavskom kraji (95,95%) a najnižší podiel zásobovaných obyvateľov je v Prešovskom kraji (74,29%). V Slovenskej republike je teda asi 2/3 obcí, v ktorých je vybudovaný verejný vodovod, v čom sa nachádzajú všetky obce vo veľkostnej kategórii nad 5000 obyvateľov (výnimku tvoria okrajové časti týchto sídiel). Bez verejného vodovodu je asi 928 obcí. Z nich až  58% tvoria obce vo veľkostnej kategórii do 500 obyvateľov a 85 % tvoria obce vo veľkostnej kategórii do 1000 obyvateľov. Vo veľkostnej kategórii obcí nad 2000 obyvateľov verejný vodovod nie je vybudovaný v 22 obciach. 

Rozvoj verejných kanalizácií značne zaostáva nielen za vyspelými európskymi krajinami, ale i za rozvojom verejných vodovodov. Počet obyvateľov bývajúcich v domoch s verejnou kanalizáciou v roku 1999 dosiahol 2 929,9 tis., čo je 54,31% z celkového počtu obyvateľov Slovenska. Verejnú kanalizáciu má vybudovanú 461 obcí. Stále existujú obce i nad 10 tis. obyvateľov, ktoré majú vybudovanú len čiastočnú kanalizáciu alebo kanalizáciu bez čistiarne odpadových vôd. Počet obcí s verejnou kanalizáciou napojenou na čistiareň odpadových vôd je 347. 
Kvalitatívne a kvantitatívne ukazovatele vypúšťaných odpadových vôd z čistiarní odpadových vôd sú určené rozhodnutiami o povolení vypúšťania odpadových vôd. Pri analýze dosahovaných účinností čistiarní odpadových vôd a ich porovnaní s povolenými limitmi vyplynulo, že zo 194 posudzovaných čistiarní odpadových vôd v roku 1999 nespĺňa v súčasnosti platné povolené limity, alebo sú sezónne preťažované, 42 čistiarní odpadových vôd. 
K súčasným problémom rozvoja uvedených oblastí patrí 
-	veľká rozostavanoť v oblasti investičnej výstavby zdravotno-vodohospodárskych stavieb pri súčasnom nedostatku finančných prostriedkov
-	cenová politika, v dôsledku ktorej ceny za pitnú a odkanalizovanú vodu nepokrývajú ani úplné vlastné náklady na výrobu a rozvod vody a na odvedenie a čistenie odpadových vôd, (cena vody pre obyvateľstvo pokrýva asi 70% nákladov)
Súčasné obdobie možno charakterizovať i ako obdobie zabezpečovania úloh predvstupovej stratégie Slovenskej republiky v danej oblasti, zamerané na prípravu podkladov a podmienok pre transpozíciu smerníc Európskej únie.

Strategické zámery a ciele Štátnej vodohospodárskej politiky v oblasti zásobovania vodou, odkanalizovania a čistenia odpadových vôd

Rozvoj verejných vodovodov do roku 2005 treba zamerať na využívanie vodárenských kapacít, predovšetkým veľkokapacitných zdrojov povrchovej vody a na zabezpečenie primeraného rozvoja najzaostalejších regiónov Slovenska.. Napriek nerovnomernému rozdeleniu zdrojov vody na území Slovenska treba perspektívne zabezpečiť dostatok vody v požadovanej kvalite pre všetkých obyvateľov Slovenska.
Vychádzajúc zo súčasného stavu v zásobovanosti obyvateľstva z verejných vodovodov sa v zmysle Koncepcie vodohospodárskej politiky SR predpokladá dosiahnúť v roku 2005 podiel 85% zásobovaných obyvateľov. Ide o reálne približovanie sa k úrovni zásobovanosti obyvateľstva vo vyspelých európskych krajinách, ktorej minimum predstavuje 90%. Neoddeliteľnou súčasťou rozvojového procesu v danej oblasti je transpozícia smerníc Európskej únie, ktoré ovplyvňujú aktivity v oblasti zásobovania vodou. Ide najmä o smernice
-	98/83/EHS    o kvalite pitnej vody 
-	80/778/EHS vzťahujúca sa na kvalitu vôd určených na ľudskú spotrebu
-	75/440/EHS o požadovanej kvalite povrchových vôd určených  na získavanie  pitnej vody
-	79/869/EHS o metódach merania a frekvenciach odberu vzoriek a analýzach povrchových vôd určených na získavanie pitnej vody,
ako i  ďalšie smernice z oblasti ochrany vôd, ktorých jednotlivé články bude potrebné akceptovať.
Rozvoj verejných kanalizácií dlhodobo zaostáva za rozvojom verejných vodovodov a v posledných rokoch sa toto zaostávanie zväčšuje. Tempo súčasného rozvoja verejných kanalizácií nie je dostatočné na to, aby sa zaostávanie za rozvojom verejných vodovodov znižovalo i keď je predpoklad, že sa dosiahne v roku 2005 podľa Koncepcie vodohospodárskej politiky SR cieľ 57% podiel obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu.
Výhľadové ciele v odkanalizovaní a čistení odpadových vôd sledujú
-	postupné zosúlaďovanie vypúšťania odpadových vôd s nar. vlády SR č. 242/1993 Z.z., ktorým sa ustanovujú ukazovatele prípustného znečistenia vôd,
-	znižovanie nežiadúceho rozdielu medzi podielom obyvateľov zásobovaných pitnou vodou z verejných vodovodov a podielom obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu,
-	zvyšovanie úrovne odkanalizovania obcí a čistenia odpadových vôd v súlade s požiadavkami vyplývajúcimi zo smerníc Európskej únie. 
V prípade rozvoja verejných kanlizácií a čistenia odpadových vôd ide najmä o smernice
-	91/271/EHS o mestských čistiarňach odpadových vôd,
-	86/278/EHS o ochrane životného prostredia a hlavne pôdy pri aplikácii kalov z ČOV.

Otvorené  problémy v oblasti zásobovania, odkanalizovania a čistenia odpadových vôd vyplývajúcich z asociačného procesu

Smernice Rady EHS určujú limity prípustného obsahu kontaminantov v pitnej vode, pričom sa tieto hodnoty sprísňujú, čo v neposlednom rade vyvoláva potrebu zvýšeného objemu investícií do danej oblasti. Ministerstvo pôdohospodárstva SR vykonalo analýzu potreby investičných prostriedkov pre úpravu vody kontaminovanej arzénom a antimónom v záujme dosiahnutia súladu s platnou slovenskou technickou normou v pôsobnosti štátnych podnikov Vodární a kanalizácií. Na realizáciu okamžitých a dlhodobých opatrení je potrebných 4,5 mld. Sk. V súčasnosti sa podobná analýza vykonáva v spolupráci Ministerstva zdravotníctva SR, ako gestora, Ministerstva pôdohospodárstva SR a  Ministerstva životného prostredia SR v nadväznosti na prísnejšie limity v smerniciach EÚ. Je reálny predpoklad, že vyššie spomenutá potreba investičných prostriedkov sa zvýši, v dôsledku čoho bude Slovenská republika uplatňovať minimálne 2 ročné prechodné obdobie od dátumu vstupu do EÚ.
Smernica č. 91/271/EHS definuje požiadavky na kvalitu vypúšťaných mestských odpadových vôd a  súčasne sprísňuje požiadavky na kvalitu vypúšťaných mestských odpadových vôd do vodohospodársky citlivých oblastí, ktoré nie sú zatiaľ v  Slovenskej republike stanovené. Ide o veľmi zložitú problematiku a na posúdení alternatívnych riešení sa pracuje. Zabezpečenie čistenia odpadových vôd na požadovanú úroveň je podmienené značnými investičnými prostriedkami potrebnými na rekonštrukcie existujúcich ČOV a stokových sietí, výstavbu ČOV a stokovej siete v obciach nad 2000 ekvivalentných obyvateľov (ďalej len EO), výstavbu ČOV a stokovej siete i v obciach pod 2000 EO nachádzajúcich sa vo vodohospodársky citlivých oblastiach, výstavba ČOV a stokovej siete v ostatných obciach, ako aj rekonštrukcia, modernizácia, automatizácia a regulácia existujúcich ČOV a stokových sietí. 
Na základe odborného odhadu, pri zohľadnení regionálnych cien realizovaných stavieb v roku 2000, bola stanovená predbežná potreba finančných prostriedkov 
-	na dosiahnutie súladu medzi súčasnými reálnymi možnosťami ČOV a v súčasnosti platnými rozhodnutiami vodohospodárskych orgánov (výnimky z nar. vlády SR č. 242/93 Z.z) 
                                                                                                           7,73 mld. Sk
-	na dosiahnutie zosúladenia súčasného stavu s požiadavkami nar. vlády SR č. 242/93 Z.z. a smernice  č. 91/271/EHS
                                                                                                         68,43 mld. Sk
-	na dosiahnutie štandardného stavu na ČOV a stokových sieťach, ako podmienky pre dosiahnutie cieľov stanovených v predchádzajúcich bodoch vychádzajúc z predbežného návrhu citlivých oblastí
                                                                                                         15,87 mld. Sk
-	na dosiahnutie štandardného stavu na ČOV a stokových sieťach, ako aj na prípravu realizácie stavieb , ako podmienky pre dosiahnutie cieľov stanovených v predchádzajúcich bodoch v prípade vyhlásenia SR za citlivú oblasť
                                                                                                         38,00 mld. Sk
V tejto súvislosti je potrebné upozorniť na to, že uvedené údaje sa upresňujú i za účasti expertov Európskej únie a značný vplyv na potrebu finančných prostriedkov bude mať rozhodnutie o vodohospodársky citlivých oblastiach, ale môžu sa prejaviť i ďalšie náklady ako napr. výška nákladov na výkup pozemkov pre realizáciu stavieb.
Na základe uvedených predpokladov bude Slovenská republika uplatňovať prechodné obdobie od vstupu do EÚ, ktorého dĺžka sa v súčasnosti navrhuje na 15 rokov.

Hlavné zásady a princípy transformácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií

Transformácia štátnych podnikov vodární a kanalizácií je jedným z  prostriedkov na splnenie hlavných zámerov a cieľov Koncepcie štátnej vodohospodárskej politiky v oblasti rozvoja vodovodov, odkanalizovania a čistenia odpadových vôd.
Pri tvorbe koncepcie transformácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií treba rešpektovať nasledovné zásady a princípy:
-	Rešpektovať právo občanov na vodu ako prvok výživy obyvateľstva (zásobovanie vodou).
-	Rešpektovať právo občanov na priaznivé životné prostredie (odkanalizovanie miest a obcí, čistenie odpadových vôd).
-	Predmetom transformácie je celý majetok štátu v správe štátnych podnikov vodární a kanalizácií.
-	Vodné toky a podzemné vody sú vlastníctvom Slovenskej republiky a nie sú predmetom transformácie.
-	Postupovať striktne v súlade so zákonom NR SR č. 92/1991 Zb.
-	Základom územnej samosprávy je obec, ktorá podľa § 4 ods. 3, písm. f) a  g) zákona č. 369/1992 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, pri výkone samosprávnych funkcií okrem iného najmä
f)	zabezpečuje verejnoprospešné služby (odvoz komunálneho odpadu a čistenie obce, správu a údržbu verejnej zelene a verejného osvetlenia, zásobovanie vodou, odvádzanie odpadových vôd a pod.) a verejnú dopravu,
g)	utvára a chráni zdravé podmienky a zdravý spôsob života a práce obyvateľov obce, chráni životné prostredie, ako aj utvára podmienky pre vzdelávanie, kultúru, záujmovú umeleckú činnosť, telesnú kultúru a šport.
-	Zabezpečiť prostredníctvom Ministerstva pôdohospodárstva SR podmienky pre spoluzodpovednosť štátu za rozvoj verejných vodovodov a verejných kanalizácií v nadväznosti na záväzky Slovenskej republiky, vyplývajúce z  asociačného procesu, ktorá bude spočívať hlavne
1.	v posudzovaní súladu regionálneho rozvoja v oblasti zásobovania vodou, odkanalizovania a čistenia odpadových vôd na území, v ktorom pôsobí obecná vodohospodárska spoločnosť, s Koncepciou štátnej vodohospodárskej politiky,
2.	vo vytváraní podmienok na realizáciu štátom podporovaných rozvojových programov vo vybraných regiónoch v súlade s Koncepciou štátnej vodohospodárskej politiky v nadväznosti na plnenie úloh  asociačného procesu,
3.	vo vytváraní priaznivého legislatívneho prostredia pre rozvoj verejných vodovodov a verejných kanalizácií v súlade so zámermi a cieľmi Koncepcie štátnej vodohospodárskej politiky. 
-	Vytvoriť podmienky pre viaczdrojové financovanie, vstup zahraničného kapitálu a získavanie finančných prostriedkov na rozvojové programy v danej oblasti.
-	Po realizácii transformácie sa predpokladá vstup zahraničného kapitálu formou navýšenia základného imania.
-	Zachovať technologicko-prevádzkovú funkčnosť vodárenských systémov.
-	V záujme zachovania odbornej úrovne výkonného personálu vodárenských spoločností zamestnať pracovníkov súčasných štátnych podnikov vodární a kanalizácií.
-	Umožniť spájanie, resp. vytváranie nových spoločností pri dodržaní podmienky zachovania technologicko-prevádzkovej funkčnosti vzniknutého vodárenského systému a nevytvárať tlak na neprimeraný rast životných nákladov obyvateľstva.
-	Na prevode majetku sa môžu zúčastniť všetky obce v regióne, teda aj tie, ktoré v súčasnosti nemajú vybudované zdravotno-vodohospodárske stavby.
-	Prevod akcií obecných vodárenských akciových spoločností založených Fondom národného majetku SR na obce realizovať priamym spôsobom.
-	Akcie obecných vodárenských akciových spoločností nebudú verejne obchodovateľné a nebude možné previesť výkon práv akcionára z obce na inú fyzickú alebo právnickú osobu.
-	Obce, ktoré majú vlastný majetok charakteru vodární a kanalizácií, ako aj obce, ktorým bol v uplynulom období bezodplatne odovzdaný majetok vodární a kanalizácií, môžu tento vložiť do založených akciových spoločností. 

Postup v transformácii štátnych podnikov vodární a kanalizácií 

Navrhovaná koncepcia transformácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií v súlade so zákonom č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov zohľadňuje požiadavku vytvorenia ekonomicky výhodného modelu zabezpečenia zásobovania pitnou vodou, odkanalizovania a čistenia odpadových vôd. Vychádza z poznatku, že charakter tohoto procesu vyžaduje hospodárenie vo väčších prevádzkovo-technologických celkoch, ako sú jednotlivé mestá a obce. 
Ministerstvo pôdohospodárstva SR v súlade s dohodami so ZMOS a ÚMS navrhuje, v zmysle Návrhu koncepcie privatizácie majetku štátu na ďalšie obdobie z  augusta 2000 vypracovaného Ministerstvom pre správu a privatizáciu národného majetku SR a v zmysle záverov rokovania Porady ekonomických ministrov vlády SR zo dňa 13.novembra 2000, na území Slovenskej republiky predbežne vytvoriť maximálne 14 obecných vodárenských akciových spoločností, v ktorých budú mať majetkový podiel jednotlivé obce. 
Fond národného majetku SR na základe rozhodnutia o privatizácii, vydaného Ministerstvom pre správu a privatizáciu národného majetku SR, založí 14 obecných vodárenských akciových spoločností vložením celého majetku štátnych podnikov vodární a kanalizácií.  Následne prevedie akcie bezodplatne na obce, podľa počtu obyvateľov okrem tých, ktorým bol majetok prevedený v súlade s doteraz platnou koncepciou. 
Predbežný návrh na vytvorenie 14 obecných vodárenských akciových spoločností vychádza z  princípu zachovania prevádzkovej a technologickej  funkčnosti vodárenských systémov. 
Vychádzajúc z  uvedeného návrhu bola vykvantifikovaná výška vodného a stočného na báze ekonomicky oprávnených nákladov štátnych podnikov vodární a kanalizácií dosiahnutých za rok 1999 rozvrhnutých na jednotlivé navrhované akciové spoločnosti k úhrnu úplných vlastných nákladov dosiahnutých v roku 1999 pri kalkulácii jednotnej miery zisku 8%. Vodné a stočné pre domácnosti bolo pre účely tejto kvantifikácie ponechané na úrovni skutočne dosiahnutej hladiny cien v roku 1999 (regulované ceny) a pre ostatných odberateľov na úrovni zmluvných cien. Maximálny rozdiel medzi vodným a stočným v jednotlivých akciových spoločnostiach oproti priemernej cene pre domácnosti 10,97 Sk/m³  je vyjadrený indexom od 0,9 do 1,03 a pre ostatných odberateľov až od 0,36 do 2,08, čo je ovplyvňované najmä polohovou rentou a uplatnenou rovnakou mierou zisku.
Podrobnejšie informácie o jednotlivých spoločnostiach poskytujú tabuľkové a grafické prílohy, v ktorých sú uvedené nasledovné porovnateľné údaje :
-	počet obcí,
-	počet obyvateľov, 
-	podiel, resp. počet obyvateľov zásobovaných z verejných vodovodov a bývajúcich v domoch  napojených na verejnú kanalizáciu,
-	počet vybudovaných ČOV
-	hodnota hmotného investičného majetku,
-	porovnateľné – modelové priemerné ceny vodného a stočného,
-	predpokladaná potreba investičných prostriedkov na dosiahnutie súladu s požiadavkami európskych smerníc,
-	predpokladaná výška základného imania navrhovaných spoločností 
V samostatnom rozhodnutí o privatizácii častí majetku štátu v správe ZsVAK, š.p. Bratislava, Ministerstvo pôdohospodárstva SR navrhuje doriešiť bezodplatný prevod rozostavaných investičných akcií na území bývalého OZ Trenčín na príslušné obce, na území ktorých sa nachádzajú. Vzhľadom na potrebu urýchleného prevodu uvedeného majetku sa navrhuje spracovať čiastkový privatizačný projekt v priebehu roku 2001.
Obce, ktorým bol v uplynulom období bezodplatne odovzdaný majetok vodární a kanalizácií, ako aj obce, ktoré majú vlastný majetok charakteru vodární a kanalizácií môžu tento vložiť do založených akciových spoločností. 
V súlade s princípami a zásadami transformácie sa navrhuje, zamestnať v novovzniknutých vodárenských spoločnostiach pracovníkov súčasných štátnych podnikov vodární a kanalizácií, čím sa zabezpečí potrebná odborná úroveň a kontinuita vo výkone prevádzky vodárenských systémov.
Problematickým miestom v procese transformácie sú nevysporiadané majetko-právne vzťahy k nehnuteľnostiam, resp. dĺžka trvania úkonov týkajúca sa zápisu do evidencie katastra nehnuteľností, dedičských konaní, zmeny druhu pozemkov. V uvedených prípadoch bude potrebná spoluúčasť Ministerstva životného prostredia SR, Ministerstva spravodlivosti SR a Ministerstva vnútra SR pri urýchlení týchto procesov.
Legislatívnym  rámcom  pre  činnosť  akciových  vodárenskych spoločností bude:
-	čl. 4 Ústavy SR
-	Zákon č. 138/1973 Zb. o vodách v znení neskorších doplnkov a zmien
-	Zákon o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách, ktorý je v súčasnosti v štádiu prípravy. Okrem iného navrhuje riešiť i  problematiku vydávania osvedčení o odbornej spôsobilosti.
-	Zákon o regulácii sieťových odvetví, ktorý je v súčasnosti v schvaľovacom procese rieši i problematiku cien vody, vymedzenie oblasti podnikania a vydávanie povolení na podnikateľskú činnosť.

Harmonogram postupu prípravy transformácie

1.	Obce môžu do 45 dní od schválenia koncepcie vládou SR doručiť na Ministerstvo pôdohospodárstva SR kvalifikované návrhy na zriadenie obecných vodárenských spoločností odlišne od uvedeného návrhu pri dodržaní zámerov a  princípov transformácie, pričom však nemožno prekročiť maximálny počet 14 obecných vodárenských spoločností.
                           Termín : do 45 dní od schválenia koncepcie transformácie vládou SR
2.	Ministerstvo pôdohospodárstva SR posúdi predložené návrhy z  hľadiska technického, prevádzkového, ekonomického a  z  hľadiska dopadov na životné náklady obyvateľstva a predloží správu na rokovanie vlády SR.
                    Termín : do 3 mesiacov od schválenia koncepcie transformácie vládou SR
3.	Bezodplatný prevod rozostavaných stavieb na území bývalého OZ Trenčín do vlastníctva obcí bude riešený v samostatnom základnom privatizačnom projekte (ďalej len ZPP). 
                                                                  Termín predloženia ZPPna MP SR: jún  2001
4.	Ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku SR vydá rozhodnutie o bezodplatnom prevode rozostavaných stavieb bývalého OZ Trenčín do vlastníctva obcí, na území ktorých sa nachádzajú.
                                                                                                    Termín: september 2001
5.	Ministerstvo pôdohospodárstva SR zabezpečí ZPP s výstupmi podľa počtu navrhovaných obecných akciových spoločnosti. Po ich posúdení tieto predloží Ministerstvu pre správu a privatizáciu národného majetku SR.
                            Diferencované termíny pre jednotlivé š.p. VaK:
                           VaK, š. p., Bratislava...................  30. 6.2001
                           SeVAK, š. p., Žilina..................... 31. 8.2001
                           StVAK, š.p.,.Banská Bystrica.......31. 8.2001
                           ZsVAK, š. p. Bratislava ...............30. 9.2001
                           VsVAK, š. p., Košice....................30.11.2001
Ministerstvo pôdohospodárstva SR do 2 mesiacov posúdi a predložíí ZPP   Ministerstvu pre správu a privatizáciu národného majetku SR na schválenie.

6.	Ministerstvo pre správu a  privatizáciu národného majetku SR po posúdení a schválení ZPP  vydá rozhodnutie o založení obecných akciových vodárenských spoločností z majetku štátnych podnikov vodární a kanalizácií.
                                             Termín : do 2 mesiace po predložení ZPP v zmysle bodu 5
7.	Fond národného majetku SR zabezpečí realizáciu transformácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií podľa rozhodnutia Ministerstva pre správu a privatizáciu národného majetku SR o privatizácii.
                                     Termín : do 3 mesiacov po vydaní rozhodnutia v zmysle bodu 6