Title: 1
Author: User
Last saved by: spano
Company: MFSR

1.	SANKČNÝ SYSTÉM V DAŇOVEJ OBLASTI  

I.  Analýza  sankčného systému

	Sankcie za porušenie daňových povinností sú upravené v príslušných hmotnoprávnych daňových zákonoch. V prípade, ak hmotnoprávny daňový zákon takúto sankciu  neupravuje, postupuje sa podľa zákona o správe daní a poplatkov. Ako z poznatkov z praxe vyplýva, sankčný systém je pre správcu dane, ale aj pre daňový subjekt, zložitý. 

	Cieľom analýzy je poukázať na rozdrobenosť uplatňovaných sankcií podľa jednotlivých hmotnoprávnych daňových zákonov a zákona o správe daní a poplatkov a navrhnúť taký sankčný systém, ktorý postihovanie rovnakých nedostatkov za neplnenie daňových povinností bude upravovať v jednom zákone, a to v zákone SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o správe daní a poplatkov”) a v jednotlivých hmotnoprávnych daňových zákonoch sa budú uplatňovať len špecifiká konkrétnej dane.
 
	Podľa druhu porušenia daňových povinností je možné rozdeliť sankcie za:
 
a)	nepodanie daňového priznania  alebo hlásenia,
b)	nezaplatenie dane a preddavkov na daň včas alebo v správnej výške,
c)	podanie dodatočného daňového priznania alebo hlásenia (daňový subjekt si v dodatočnom daňovom priznaní alebo hlásení  priznáva vyššiu daňovú povinnosť alebo nižší nárok na daňový odpočet),
d)	kladný rozdiel dane (ak daň zistená daňovou kontrolou je vyššia ako daň uvedená daňovým subjektom v daňovom priznaní alebo hlásení a v dodatočnom daňovom priznaní alebo hlásení),
e)	porušenie inej daňovej povinnosti nepeňažnej  povahy (napr. za porušenie povinností vyplývajúcich z používania elektronických registračných pokladníc, nesplnenie oznamovacej a registračnej povinnosti daňovým subjektom).

Podľa druhu je možné sankcie rozdeliť na:

•	penále,
•	pokuty, 
•	zvýšenie dane,
•	úrok (v súčasnom sankčnom systéme sa úrok ako sankcia neuplatňuje).
 
a)	nepodanie daňového priznania alebo hlásenia

	Sankcia za nepodanie daňového priznania  alebo hlásenia, alebo sankcia za nepodanie daňového priznania alebo hlásenia včas, je ustanovená vo väčšine hmotnoprávnych daňových zákonov a v zákone o správe daní a poplatkov. Nesplnenie uvedenej povinnosti v zákonnej lehote alebo na základe výzvy správcu dane je postihované pokutou alebo zvýšením dane.

	Podľa  zákona o správe daní a poplatkov pokutu a zvýšenie dane je možné uložiť za podmienky, že príslušné hmotnoprávne daňové zákony neustanovujú inak. Ak daňový subjekt nesplní povinnosť nepeňažnej povahy podľa § 35 uvedeného zákona, môže mu správca dane uložiť pokutu, a to aj opakovane až do výšky l mil. Sk, ak uloženie pokuty neviedlo k náprave a protiprávny stav trvá. Pri ukladaní pokuty správca dane prihliada najmä na závažnosť, dobu trvania a následky protiprávneho konania daňového subjektu. 

	Okrem pokuty zákon o správe daní a poplatkov upravuje aj prípady, ak daňové priznanie  alebo  hlásenie  nebolo  podané včas; v týchto prípadoch správca dane môže podľa § 67 zvýšiť príslušnú daň uvedenú v tomto priznaní alebo hlásení až o 10 %. Ak daňovému subjektu, ktorý nepodal daňové priznanie včas nevznikla daňová povinnosť, správca dane môže uložiť pokutu  za nesplnenie povinnosti nepeňažnej povahy podľa § 35 cit. zákona. Pokuta  podľa  § 35  citovaného  zákona  sa neuloží, ak správca dane zvýši daň podľa § 67 citovaného zákona. 

	Pokiaľ ide o oblasť nepriamych daní, za nepodanie daňového priznania včas je ustanovená pokuta, ktorú je správca dane povinný zo zákona uložiť daňovému subjektu. 

	Sankcie  v jednotlivých hmotnoprávnych daňových zákonoch sú upravené takto:               

 1.1 Daň z príjmov a cestná daň 

             Zákon  č. 366/1999 Z. z.  o daniach  z  príjmov v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o daniach z príjmov” a zákon NR SR č. 87/1994 Z. z. o cestnej dani v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o cestnej dani”) neupravujú sankciu za nepodanie daňového priznania alebo hlásenia alebo za ich nepodanie včas. V týchto prípadoch správca dane postupuje tak, ako je vyššie uvedené, a to  podľa zákona o správe daní a poplatkov. 

1.2. Daň z nehnuteľností

	Podľa zákona SNR č. 317/1992 Zb. o dani z nehnuteľností v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o dani z nehnuteľností”) správca dane: 

•	podľa § 16 ods. 3  zvýši  vyrubenú daň až do 10 % daňovej povinnosti, ak daňové priznanie nebolo podané včas,

•	postupuje podľa § 35 zákona o správe daní a poplatkov, ak daňový subjekt nepodá daňové priznanie vôbec.

 1.3. Daň z dedičstva, daň z darovania a daň z prevodu a prechodu nehnuteľností 

	Podľa zákona SNR č. 318/1992 Zb. o dani z dedičstva, dani z darovania a dani z prevodu a prechodu nehnuteľností v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o dani z dedičstva, dani z darovania a dani z prevodu a prechodu nehnuteľností”) správca dane:

2
•	podľa § 20 ods. 4 môže uložiť pokutu najviac 500 Sk fyzickej osobe a najviac 5 000 Sk právnickej osobe, ak daňové priznanie nebolo podané v lehote alebo nebolo podané vôbec.   

1.4. Daň z pridanej hodnoty a spotrebné dane

	Oblasť nepriamych daní je upravená:  zákonom NR SR č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o DPH”), zákonmi o spotrebných daniach, a to: zákonom NR SR č. 229/1995 Z. z o spotrebnej dani z liehu v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o SD z liehu”), zákonom NR SR č. 309/1993 Z. z. o spotrebnej dani  z vína v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o SD z vína”),  zákonom NR SR č. 310/1993 Z. z. o spotrebnej dani z piva v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o SD z piva”), zákonom NR SR č. 312/1993 Z. z. o spotrebnej dani z tabaku a tabakových výrobkov v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o SD z tabaku a tabakových výrobkov”) a zákonom č. 239/2001 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o SD z minerálnych olejov”).

Daň z pridanej hodnoty

	Správca dane:
 
•	podľa § 45 ods. 2 zákona o DPH uloží pokutu vo výške 2 000 Sk, ak platiteľ dane nepredloží daňové priznanie načas,

•	postupuje podľa § 35 zákona o správe daní a poplatkov, ak daňový subjekt nepodá daňové priznanie vôbec.

Spotrebná daň z liehu 
 
	Správca dane:

•	podľa § 20 ods. 5 zákona o SD z liehu uloží pokutu vo výške 2 000 Sk platiteľovi dane, ktorý nepredloží daňové priznanie v určenej lehote,

•	podľa § 20  ods. 6  citovaného zákona uloží pokutu vo výške 5 000 Sk platiteľovi dane, ktorý opakovane nepredložil daňové priznanie v určenej lehote,

•	podľa § 20 ods. 6 citovaného zákona zvýši pokutu o  10 000  Sk platiteľovi dane, ktorý nepredloží daňové priznanie  ani v lehote určenej vo výzve správcu dane.

Spotrebná daň z vína

	Správca dane:

3
•	podľa § 15 ods. 3 zákona o SD z vína za nepredloženie daňového priznania včas uloží pokutu až do výšky 10 % z daňovej povinnosti za zdaňovacie obdobie, ktorého sa toto daňové priznanie týka, najmenej však 1 000 Sk,

•	postupuje podľa § 35 zákona o správe daní a poplatkov, ak daňový subjekt nepodá daňové priznanie vôbec.

Spotrebná daň z piva 

	Správca dane:

•	podľa § 15 ods. 4 zákona o SD z piva uloží pokutu až do výšky 100 000  Sk, najmenej však  5 000 Sk, ak platiteľ dane nepredloží daňové priznanie včas,

•	postupuje podľa § 35 zákona o správe daní a poplatkov, ak daňový subjekt nepodá daňové priznanie vôbec.

Spotrebná daň  z tabaku a tabakových výrobkov
 
	Správca dane:

•	podľa  §  16  ods. 3  zákona o SD z tabaku a tabakových výrobkov uloží pokutu vo výške 5 000 Sk za každý začatý deň omeškania, ak platiteľ dane nepredloží daňové priznanie včas.
 
Spotrebná daň z minerálnych olejov 

	Správca dane:

•	podľa  §  32  ods.  11  písm. a)  zákona o SD z minerálnych olejov uloží pokutu vo výške 5 000 Sk, ak daňový subjekt nepredloží daňové priznanie včas,

•	podľa § 32 ods. 11 písm. b) citovaného zákona uloží pokutu do výšky 200 000 Sk, najmenej však 10 000 Sk, ak daňový subjekt nepredloží daňové priznanie ani v lehote, ktorú správca dane určil vo výzve.

b) nezaplatenie dane a preddavkov na daň včas alebo v správnej výške

Penále za nezaplatenie dane a preddavkov na daň včas alebo v správnej výške je upravené v jednotlivých hmotnoprávnych  daňových zákonoch nasledovne:     

4
1.1. Daň z príjmov

•	podľa § 55 ods. 2 zákona o daniach z príjmov, ak nebola daň zaplatená najneskôr v deň jej splatnosti v správnej výške, správca dane vyrubí penále vo výške 5 % z dlžnej sumy za každý aj začatý kalendárny mesiac omeškania, najviac však do výšky 100 % dlžnej sumy,

•	podľa § 55 ods. 1 citovaného zákona, ak daňový subjekt nezaplatí preddavky na daň v správnej výške a v lehote ich splatnosti, správca dane vyrubí za každý deň omeškania penále vo výške 0,1 % z dlžnej sumy.

Podľa § 55 ods. 7 citovaného zákona správca dane penále nevyrubí, ak nepresiahne v jednom zdaňovacom období v úhrne sumu 100 Sk.

1.2. Cestná daň

•	podľa § 17 ods. 1 zákona o cestnej dani správca dane vyrubí penále vo výške 0,1 % z dlžnej sumy za každý deň omeškania, začínajúc dňom nasledujúcim po dni splatnosti dane alebo splátky dane až do dňa platby vrátane, najviac však do výšky 100 % ročnej sadzby dane, ak daňový subjekt nezaplatí daň alebo splátky dane najneskôr v deň jej splatnosti v správnej výške.

Podľa § 17 ods. 5 citovaného zákona správca dane penále nevyrubí, ak nepresiahne v jednom zdaňovacom období v úhrne sumu 100 Sk.

1.3. Daň z nehnuteľností

•	podľa § 19a ods. 1 zákona o dani z nehnuteľností  správca dane vyrubí penále vo výške 0,3 % z nedoplatku dane alebo zo splátky dane za každý deň omeškania počínajúc dňom nasledujúcim po dni splatnosti až do dňa platby vrátane, ak daňovník nezaplatil splatnú daň alebo splátku dane najneskôr v deň jej splatnosti. 

Podľa § 19a ods. 7 citovaného zákona správca dane penále nevyrubí, ak nepresiahne v úhrne sumu 100 Sk za jedno zdaňovacie obdobie.
 
1.4.	 Daň z dedičstva, daň z darovania, daň z prevodu a prechodu nehnuteľností

•	podľa § 23a zákona o dani z dedičstva, dani z darovania, dani z prevodu a prechodu nehnuteľností správca dane vyrubí penále vo výške 0,1 % z nedoplatku dane  za každý deň omeškania počínajúc dňom nasledujúcim po dni splatnosti dane až do dňa platby dane vrátane, najviac však do 100 % dlžnej sumy, ak daňovník nezaplatí daň najneskôr v lehote jej splatnosti v správnej výške.

Podľa § 23a ods. 3 citovaného zákona správca dane penále nevyrubí, ak neprevyšuje 100 Sk.

5
1.5.  Daň z pridanej hodnoty a spotrebné dane

Daň z pridanej hodnoty

•	podľa § 45 ods. 1 zákona o DPH správca dane určí penále vo výške 0,1 % z dlžnej sumy za každý deň omeškania  začínajúc dňom po dni splatnosti dane až do dňa platby vrátane, ak platiteľ dane nezaplatí daň načas alebo v plnej výške.

Spotrebná daň  z liehu
       
•	podľa § 20 ods. 7 zákona o SD z liehu správca dane určí penále vo výške 0,1 % z dlžnej sumy za každý deň omeškania počnúc dňom nasledujúcom po dni splatnosti dane až do dňa platby vrátane, ak platiteľ dane nezaplatí daň včas alebo v plnej výške.

Spotrebná daň z vína
     
•	podľa § 15 ods. 2 zákona o SD z vína správca dane vyrubí penále vo výške 0,1 % z nedoplatku dane za každý deň omeškania, ak platiteľ dane nezaplatí daň včas a v správnej výške.

Spotrebná daň z piva
       
•	podľa § 15 ods. 2  zákona o SD z piva správca dane vyrubí penále vo výške 0,1 % z nedoplatku dane za každý deň omeškania začínajúc dňom nasledujúcom po dni splatnosti dane až do dňa platby dane vrátane, ak platiteľ dane nezaplatí daň včas a v správnej výške.

Spotrebná daň z tabaku a tabakových výrobkov

•	podľa § 16 ods. 2 zákona o SD z tabaku a tabakových výrobkov správca dane vyrubí penále vo výške 0,1 % z nedoplatku dane za každý deň omeškania, ak platiteľ dane nezaplatí daň včas a v správnej výške.

Spotrebná daň  z minerálnych olejov
        
•	podľa § 32 ods. 12 zákona o SD z minerálnych olejov správca dane vyrubí penále vo výške 0,1 % z nedoplatku dane za každý deň omeškania začínajúc dňom nasledujúcim po dni splatnosti dane až do dňa platby vrátane, ak daňový subjekt nezaplatí priznanú daň včas alebo v plnej výške.

c) podanie dodatočného daňového priznania alebo hlásenia (daňový subjekt v dodatočnom daňovom priznaní alebo hlásení prizná vyššiu daňovú povinnosť alebo nižší nárok na daňový odpočet)

6
	Podľa § 39 zákona o správe daní a poplatkov, ak daňový subjekt zistí, že jeho daňová povinnosť má byť vyššia ako bola uvedená v daňovom priznaní alebo hlásení alebo správcom dane vyrubená, je povinný predložiť do konca mesiaca nasledujúceho po tomto zistení dodatočné daňové priznanie alebo hlásenie. Podľa uvedeného ustanovenia dodatočné daňové priznanie alebo hlásenie za podmienok ustanovených v zákone môže daňový subjekt predložiť aj v tom prípade, ak zistí, že jeho daňová povinnosť má byť nižšia ako bola uvedená v daňovom priznaní, hlásení alebo správcom dane vyrubená. Ak platiteľ dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane zistí rozdiely oproti podanému daňovému priznaniu, uvedie ich v dodatočnom daňovom priznaní.

Podľa hmotnoprávnych daňových zákonov pri priznaní vyššej daňovej povinnosti alebo nižšieho nároku na daňový odpočet podaním dodatočného daňového priznania alebo hlásenia, správca dane je povinný uložiť daňovému subjektu sankciu. 

Pri podaní dodatočného daňového priznania alebo hlásenia v závislosti od druhu dane správca dane ukladá zvýšenie dane, pokutu alebo penále. S cieľom podporiť dobrovoľné priznanie rozdielu dane uplatňuje sa v jednotlivých hmotnoprávnych daňových zákonoch stimulačný prvok formou znížených sankcií, ak si daňový subjekt sám zistí a prizná vyššiu daňovú povinnosť podaním dodatočného daňového priznania oproti sankciám, ak rozdiel dane (vyššiu daňovú povinnosť) zistí správca dane. 

Podľa jednotlivých daňových zákonov správca dane ukladá tieto sankcie:    

1.1. Daň z príjmov

•	podľa § 55 ods. 3 zákona o daniach z príjmov správca dane vyrubí penále v polovičnej sadzbe (vo výške 2,5 %) z rozdielu medzi daňou uvedenou v priznaní a vyššou daňou uvedenou daňovníkom v dodatočnom daňovom priznaní, alebo ak rozdiel zistil platiteľ dane.

1.2. Cestná daň

•	podľa § 17 ods. 2 zákona o cestnej dani správca dane vyrubí penále v  polovičnej sadzbe (vo výške 0,05 %) z rozdielu medzi daňou uvedenou v daňovom priznaní a daňou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní.

1.3. Daň z nehnuteľností

•	podľa § 19a ods. 4 zákona o dani z nehnuteľností správca dane vyrubí penále v polovičnej sadzbe (vo výške 0,15 %) z rozdielu medzi daňou uvedenou v daňovom priznaní a daňou uvedenou  v dodatočnom daňovom priznaní.

1.4. Daň z dedičstva, daň z darovania, daň z prevodu a prechodu nehnuteľností

•	podľa § 23a ods. 2 zákona o dani z dedičstva, dani z darovania, dani z prevodu a prechodu nehnuteľností správca dane vyrubí penále v  polovičnej sadzbe (vo výške 0,05 %) z rozdielu medzi daňou uvedenou v daňovom priznaní a daňou uvedenou v  dodatočnom daňovom priznaní; podľa § 23a ods. 3 cit. zákona sa penále nevyrubí, ak neprevyšuje 100 Sk.

7
1.5. Daň z pridanej hodnoty a spotrebné dane 

Daň z pridanej hodnoty

•	podľa § 44 ods. 2 zákona o DPH správca dane určí zvýšenie dane vo výške 20 % zo sumy uvedenej v dodatočnom daňovom priznaní, ak platiteľ dane dodatočným daňovým priznaním zvýši vlastnú daňovú povinnosť,

•	podľa § 44 ods. 4 citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane vo výške 20 % zo sumy uvedenej v dodatočnom daňovom priznaní, ak platiteľ dane dodatočným daňovým priznaním zníži nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní a tento nadmerný odpočet bol vrátený,

•	podľa § 44 ods. 4 citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane vo výške 10 % zo sumy uvedenej v dodatočnom daňovom priznaní, ak platiteľ dane dodatočným daňovým priznaním zníži nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní a tento nadmerný odpočet nebol vrátený,

•	podľa § 44 ods. 6 citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane vo výške 20 % zo súčtu vlastnej daňovej povinnosti uvedenej v dodatočnom daňovom priznaní a nadmerného odpočtu uvedeného v daňovom priznaní, ak platiteľ dane dodatočným daňovým priznaním opraví nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní na vlastnú daňovú povinnosť a nadmerný odpočet bol vrátený,

•	podľa § 44 ods. 6 citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane vo výške 10 % zo súčtu vlastnej daňovej povinnosti uvedenej v dodatočnom daňovom priznaní a nadmerného odpočtu uvedeného v daňovom priznaní, ak platiteľ dane dodatočným daňovým priznaním opraví nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní na vlastnú daňovú povinnosť a nadmerný odpočet nebol vrátený.

Spotrebná daň  z liehu  
    
•	podľa § 20 ods. 2 zákona o SD z liehu správca dane určí zvýšenie dane platiteľovi dane, ktorý dodatočným daňovým priznaním zvýši daňovú povinnosť uvedenú v daňovom priznaní vo výške 20% zo sumy dane  uvedenej v dodatočnom daňovom priznaní,
 
•	podľa § 20 ods. 4 citovaného zákona správca dane uloží platiteľovi dane, ktorý dodatočnou žiadosťou o vrátenie dane žiada o zníženie sumy dane uvedenej v žiadosti o vrátenie dane pokutu vo výške 50 % zo zisteného rozdielu, ktorý platiteľ dane uviedol v dodatočnej žiadosti o vrátenie dane, ak daň bola už vrátená,

•	podľa § 20 ods. 4 citovaného zákona správca dane uloží platiteľovi dane, ktorý dodatočnou žiadosťou o vrátenie dane žiada o zníženie sumy dane uvedenej v žiadosti o vrátenie dane pokutu vo výške 20 % zo zisteného rozdielu, ktorý platiteľ dane uviedol v dodatočnej žiadosti o vrátenie dane, ak daň nebola ešte vrátená.

8
Spotrebná daň z vína

•	podľa § 15 ods. 1 zákona o SD z vína správca dane určí zvýšenie dane z rozdielu medzi daňovou povinnosťou platiteľa uvedenou v daňovom priznaní a daňovou povinnosťou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní vo výške 20 % z dlžnej sumy.

Spotrebná daň  z piva 

•	podľa § 15 ods. 1 zákona o SD z piva správca dane určí z rozdielu medzi daňou uvedenou v daňovom priznaní a daňou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní zvýšenie dane vo výške 20 % z nedoplatku dane,

•	podľa § 15 ods. 3 citovaného zákona správca dane uloží pokutu z rozdielu medzi nárokom na vrátenie dane uplatneným v daňovom priznaní a nárokom uplatneným v dodatočnom daňovom priznaní vo výške 20 %.

Spotrebná daň z tabaku a tabakových výrobkov

•	podľa § 16 ods. 1 zákona o SD z tabaku a tabakových výrobkov správca dane určí zvýšenie dane z rozdielu dane medzi daňovou povinnosťou platiteľa dane uvedenou v daňovom priznaní  a  daňovou  povinnosťou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní vo výške 20 % z nedoplatku dane.

Spotrebná daň  z minerálnych olejov
•	podľa § 31 ods. 1  písm. b) zákona o SD z minerálnych olejov správca dane predpíše  zvýšenie dane vo výške 10 % z rozdielu dane uvedenej v daňovom priznaní a v dodatočnom daňovom priznaní,

•	podľa § 31 ods. 2 písm. b) zákona o SD z minerálnych olejov správca dane predpíše zvýšenie dane vo výške 15 %  z rozdielu dane medzi uplatneným vrátením dane v daňovom priznaní a v dodatočnom daňovom priznaní, ak daň bola vrátená,

•	podľa § 31 ods. 2 písm. b) zákona o SD z minerálnych olejov správca dane predpíše zvýšenie dane vo výške 5 %  z rozdielu dane medzi uplatneným vrátením dane v daňovom priznaní a v dodatočnom daňovom priznaní, ak daň nebola vrátená.

d) kladný rozdiel dane (ak daň zistená daňovou kontrolou je vyššia ako daň uvedená daňovým subjektom v daňovom priznaní alebo v dodatočnom daňovom priznaní),

	Daňovou kontrolou podľa § 15 zákona o správe daní a poplatkov správca dane zisťuje alebo preveruje základ dane alebo iné skutočnosti rozhodujúce pre správne určenie dane alebo vznik daňovej povinnosti. 

9
Ak daň zistená daňovou kontrolou je vyššia  ako daň uvedená daňovým subjektom v daňovom priznaní alebo v dodatočnom daňovom priznaní, správca dane uloží podľa jednotlivých hmotnoprávnych daňových zákonov nasledovné sankcie: 

1.1.	 Daň z príjmov

•	podľa § 55 ods. 2 zákona o daniach z príjmov správca dane vyrubí penále vo výške 5 % z rozdielu medzi daňou uvedenou v daňovom priznaní a daňou zistenou správcom dane na základe daňovej kontroly za každý aj začatý kalendárny mesiac omeškania, najviac však do výšky 100 %  dlžnej sumy.

Podľa § 55 ods. 7 citovaného zákona správca dane penále nevyrubí, ak nepresiahne v úhrne sumu 100 Sk za jedno zdaňovacie obdobie.

1.2.	 Cestná daň

•	podľa § 17 ods. 2 zákona o cestnej dani správca dane vyrubí penále vo výške 0,1 % z rozdielu medzi daňou uvedenou v daňovom priznaní a daňou zistenou správcom dane na základe daňovej kontroly za každý deň omeškania začínajúc dňom nasledujúcim po dni splatnosti dane, najviac však do výšky 100 % ročnej sadzby dane.

Podľa § 17 ods. 5 citovaného zákona správca dane penále nevyrubí, ak nepresiahne v úhrne sumu 100 Sk za jedno zdaňovacie obdobie.

1.3.	 Daň z nehnuteľností

•	podľa § 19a ods. 4 zákona o dani z nehnuteľností správca dane vyrubí penále vo výške  0,6 % z rozdielu medzi daňou uvedenou v daňovom priznaní a daňou zistenou správcom dane na základe daňovej kontroly za každý deň omeškania počínajúc dňom nasledujúcim po dni splatnosti až do dňa platby vrátane.

Podľa § 19 ods. 7 citovaného zákona správca dane penále nevyrubí, ak nepresiahne v úhrne sumu 100 Sk za jedno zdaňovacie obdobie.

1.4.	 Daň z pridanej hodnoty a spotrebné dane 

Daň z pridanej hodnoty

•	podľa § 44 ods. 1 zákona o DPH správca dane určí zvýšenie dane vo výške 50 % z kladného rozdielu medzi vlastnou daňovou povinnosťou uvedenou v daňovom priznaní a daňovou povinnosťou zistenou správcom dane na základe daňovej kontroly,

•	podľa § 44 ods. 3 citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane vo výške 50 % z kladného rozdielu medzi nadmerným odpočtom uvedeným v daňovom priznaní a nadmerným odpočtom zisteným správcom dane na základe daňovej kontroly, ak nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní bol vrátený,
10
•	podľa § 44 ods. 3  citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane najviac vo výške 10 % z kladného rozdielu medzi nadmerným odpočtom uvedeným v daňovom priznaní a nadmerným odpočtom zisteným správcom dane na základe daňovej kontroly, ak nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní nebol vrátený,

•	podľa § 44 ods. 5 citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane vo výške 50 % zo súčtu vlastnej daňovej povinnosti zistenej správcom dane a nadmerného odpočtu uvedeného v daňovom priznaní v prípade, že nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní bol vrátený,

•	podľa  § 44 ods. 5 citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane najviac vo výške 10 % zo súčtu vlastnej daňovej povinnosti zistenej správcom dane a nadmerného odpočtu uvedeného v daňovom priznaní v prípade, že nadmerný odpočet uvedený v daňovom priznaní nebol vrátený.

Spotrebná daň z liehu
 
•	podľa  § 20 ods. 1 zákona o SD z liehu správca dane určí zvýšenie dane  vo výške 50 % z kladného rozdielu medzi daňou, ktorú platiteľ dane uviedol v daňovom priznaní a daňou zistenou správcom dane,

•	podľa § 20 ods. 3 citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane  vo výške 100 % z kladného rozdielu medzi daňou, ktorú platiteľ dane uviedol v žiadosti o vrátenie dane a daňou zistenou správcom dane, ak daňový úrad daň vrátil,

•	podľa § 20 ods. 3 citovaného zákona správca dane určí zvýšenie dane  vo výške 50 % z kladného rozdielu medzi daňou, ktorú platiteľ dane uviedol v žiadosti o vrátenie dane a daňou zistenou správcom dane, ak daňový úrad ešte  daň nevrátil.

Podľa § 20 ods. 18 citovaného zákona správca dane sankciu nevyrubí, ak nepresiahne  100 Sk.
Spotrebná daň z vína	

•	podľa § 15 ods. 1 zákona o SD z vína správca dane určí  zvýšenie dane vo výške 100 % z rozdielu medzi daňovou povinnosťou, ktorú platiteľ dane uviedol v daňovom priznaní a skutočnou daňovou povinnosťou  zistenou správcom dane.

Spotrebná daň z piva

•	podľa § 15 ods. 1 zákona o SD z piva správca dane určí  zvýšenie dane vo výške 100 % z rozdielu medzi daňovou povinnosťou, ktorú platiteľ dane uviedol v daňovom priznaní a skutočnou daňovou povinnosťou  zistenou správcom dane.

•	podľa § 15 ods. 3 citovaného zákona správca dane uloží pokutu vo výške 100 % z rozdielu medzi uplatneným a skutočným nárokom na vrátenie dane, ak uplatnený nárok je vyšší, ako nárok zistený správcom dane. 

11
Spotrebná daň o tabaku a tabakových výrobkoch

•	podľa § 16 ods. 1 zákona o SD z tabaku a tabakových výrobkov správca dane určí zvýšenie dane vo výške 100 % z rozdielu medzi daňovou povinnosťou, ktorú platiteľ dane uviedol v daňovom priznaní a skutočnou daňovou povinnosťou zistenou správcom dane.

Spotrebná daň z minerálnych olejov

•	podľa § 31 ods. 1 písm. a) správca dane určí rozdiel dane a predpíše zvýšenie dane vo  výške 25 %,  ak daň uvedená v daňovom priznaní je nižšia, ako skutočná daňová povinnosť,

•	podľa § 31 ods. 2 písm. a) bod 1 správca dane predpíše zvýšenie dane vo výške 25 % z rozdielu medzi skutočným a uplatneným vrátením dane, ak uplatnené vrátenie dane je vyššie ako daň, ktorá mala byť vrátená, a to v prípade, ak už daň bola vrátená,

•	podľa § 31 ods. 2 písm. a) správca dane predpíše zvýšenie dane vo výške 10 %, ak uplatnené vrátenie dane je vyššie ako daň, ktorá mala byť vrátená, a to v prípade, ak ešte daň nebola vrátená. 

e) porušenie povinnosti nepeňažnej  povahy 

	Podľa  § 35 zákona o správe daní a poplatkov správca dane môže uložiť pokutu v prípadoch, ak daňový subjekt nesplní povinnosť nepeňažnej povahy, a to aj opakovane až do výšky l mil. Sk, ak uloženie pokuty neviedlo k náprave a protiprávny stav trvá. Pri ukladaní pokuty správca dane prihliada najmä na závažnosť, dobu trvania a následky protiprávneho konania daňového subjektu. 

	Medzi povinnosti nepeňažnej povahy patrí napr. podanie daňového priznania alebo hlásenia, podanie majetkového priznania, plnenie oznamovacej povinnosti, plnenie povinnosti uloženej správcom dane.

	Správca dane podľa uvedeného ustanovenia uloží pokutu aj v prípadoch, ak daňový subjekt neplní povinnosti vyplývajúce z § 97 zákona o správe daní a poplatkov.

II. Návrh na úpravu sankčného systému

	Cieľom navrhovaného sankčného systému je vytvoriť taký mechanizmus ukladania sankcií, ktorého prostredníctvom sa prispeje k dobrovoľnému plneniu daňových povinností a zároveň sa budú rešpektovať špecifiká zdaňovania.

Aj napriek odlišnému spôsobu zdaňovania navrhujú sa v sankčnom systéme rovnaké sankcie pre všetky druhy daní. 

Sankčný systém by mal spĺňať určité zásady a pravidlá. I naďalej sa pri jeho uplatňovaní bude vychádzať z neúmyselného neplnenia daňových povinností daňovými subjektmi.  Medzi základné zásady sa navrhujú:
12
•	spravodlivosť sankčného systému,
•	za jedno porušenie zákona uložiť len jednu sankciu,
•	sankcie ďalej nesankcionovať,
•	zaviesť sadzbu sankčného úroku vyššiu ako úroková sadzba REPO tender Národnej banky Slovenska,
•	flexibilnosť pri ukladaní sankcií,
•	primeranosť pokuty k závažnosti, dobe trvania porušenia povinnosti a následkom protiprávneho konania,
•	stanoviť najnižšiu výšku sankcie, t.j. sumu, do ktorej sa sankcia neuloží.

S prihliadnutím na uvedené zásady sa javí ako najefektívnejšie riešenie upraviť sankčný systém v zákone o správe daní a poplatkov s výnimkou špecifických prípadov porušenia zákona, predovšetkým v oblasti nepriamych daní, ako napr. neoznačenie spotrebiteľského balenia liehu kontrolnou páskou. 

V zákone o správe daní a poplatkov sa navrhujú ustanoviť tieto druhy sankcií:

•	pokuta – sankcia za porušenie povinnosti nepeňažnej povahy, ako napr. za nepodanie daňového priznania, za nesplnenie registračnej a oznamovacej povinnosti, za nevedenie osobitnej evidencie uloženej správcom dane, porušenie povinnosti vyplývajúcej z používania elektronických registračných pokladníc,
•	sankčný úrok – sankcia za porušenie povinnosti peňažnej povahy (nahradila by doteraz uplatňované penále a zvýšenie dane), sankčný úrok by sa uplatňoval v tých prípadoch, ak daňový subjekt nezaplatí daň v lehote alebo vo výške ustanovenej  zákonom.  

Návrh sankčného systému

1. Pokuta

Navrhuje sa, aby pokuta bola uložená v týchto prípadoch:

a) nepodanie daňového priznania alebo hlásenia včas,
b) nepodanie daňového priznania alebo hlásenia,
c) nesplnenie registračnej alebo oznamovacej povinnosti,
d) nepredloženie dokladov,  ktorých  povinnosť  je  upravená  v  zákone  o správe  daní     
    a poplatkov a jednotlivých hmotnoprávnych daňových zákonoch, alebo na predloženie    
    ktorých bol daňový subjekt vyzvaný správcom dane,
e) nesplnenie povinností súvisiacich s používaním elektronickej registračnej pokladnice 
    s tlačiarňou a spôsobu vedenia evidencie tržieb,
f)  nepodanie majetkového priznania,
g) nesplnenie ostatných povinností nepeňažnej povahy, ktoré sú ustanovené zákonom o správe daní a poplatkov a jednotlivými hmotnoprávnymi daňovými zákonmi alebo uložené  
rozhodnutím správcu dane.

13
Návrh aplikácie pokuty v prípade:

a)  Nepodania daňového priznania alebo hlásenia včas.

Ak daňový subjekt nepredloží daňové priznanie alebo hlásenie včas alebo ho podá až v lehote určenej vo výzve správcu  dane, správca dane  uloží pokutu:
-  vo výške 10 % dane uvedenej v daňovom priznaní, minimálne 2 000 Sk, maximálne 100 000 Sk,
- vo výške 2 000 Sk, ak daňovému subjektu nevznikla za zdaňovacie obdobie daňová povinnosť.

b)	Nepodania daňového priznania alebo hlásenia.

Ak daňový subjekt nepredloží daňové priznanie alebo hlásenie ani v lehote určenej správcom dane vo výzve alebo daňové priznanie alebo hlásenie nepredloží vôbec ani na výzvu správcu dane, správca dane uloží pokutu podľa písm. a) v dvojnásobnej výške.

c) Nesplnenia registračnej alebo oznamovacej povinnosti.
d) Nepredloženia dokladov,  ktorých  povinnosť  je  upravená  v zákone  o správe  daní a poplatkov a jednotlivých hmotnoprávnych daňových zákonoch, alebo na predloženie ktorých bol daňový subjekt vyzvaný správcom dane.

Ak daňový subjekt  nesplní niektorú z povinností uvedených pod písmenom c) a d), správca dane uloží pokutu najmenej 2 000 Sk a najviac 100 000 Sk. Správca dane bude pritom prihliadať na závažnosť, dobu trvania a následky protiprávneho konania.

e) Nesplnenia povinností súvisiacich s používaním elektronickej registračnej pokladnice        s tlačiarňou a spôsobu vedenia evidencie tržieb.

	V § 35 zákona o správe daní a poplatkov sú upravené pokuty v prípade, ak daňový subjekt nepoužíva elektronickú registračnú pokladnicu, nevydá doklad vyhotovený pokladnicou, nevedie evidenciu podľa vyhlášky o elektronických registračných pokladniciach, vykoná svojvoľný zásah do pokladnice, ktorého dôsledkom je jej vyradenie  z  prevádzky.  Správca  dane  za  uvedené   porušenia   uloží pokutu v rozpätí od 5 000 Sk do 100 000 Sk. S prihliadnutím na charakter uvádzaných nedostatkov sú pokuty primerané, a preto nenavrhujeme ich zmeny.

f) Nepodania majetkového priznania.

V § 35 zákona o správe daní a poplatkov je upravená pokuta, ak fyzická osoba nepodá majetkové priznanie v lehote ustanovenej zákonom. V tomto prípade sa nenavrhuje zmena. Správca dane môže uložiť fyzickej osobe, ktorá nepodá majetkové priznanie v lehote ustanovenej zákonom, pokutu vo výške 2 000 Sk.
g) Nesplnenia ostatných povinností nepeňažnej povahy, ktoré sú ustanovené zákonom o správe daní a poplatkov a jednotlivými hmotnoprávnymi daňovými zákonmi alebo uložené rozhodnutím správcu dane.
14
Ak daňový subjekt  nesplní niektorú z povinností ustanovených v zákone o správe daní a poplatkov a jednotlivými hmotnoprávnymi daňovými zákonmi alebo uložené rozhodnutím správcu dane,   správca dane uloží pokutu najmenej 2 000 Sk a najviac 100 000 Sk. Správca dane bude pritom prihliadať na závažnosť, dobu trvania a následky protiprávneho konania.

2. Sankčný úrok

Navrhuje sa, aby sa sankčný úrok uplatňoval v týchto prípadoch:

- ak daňový subjekt daň priznanú v daňovom priznaní alebo hlásení nezaplatí v lehote ustanovenej 
   zákonom,
- ak daňový subjekt daň priznanú v dodatočnom daňovom priznaní alebo hlásení nezaplatí v lehote 
   ustanovenej zákonom,
- ak platiteľ dane neodvedie vybranú daň alebo zrazenú daň v lehote ustanovenej zákonom,
- ak rozdiel dane vyrubený správcom dane alebo daň určená dohodou so správcom dane alebo daň určená správcom dane podľa pomôcok nebude zaplatená v lehote určenej správcom dane v rozhodnutí,
- ak preddavok na daň nebude zaplatený v lehote ustanovenej zákonom,
- dane z pridanej hodnoty z rozdielu medzi daňou na vstupe a daňou na výstupe,
- u spotrebných daní z kladného rozdielu medzi daňou uvedenou v daňovom priznaní a daňou,    ktorú zistil správca dane alebo daňový subjekt, z kladného rozdielu medzi daňou uvedenou    v žiadosti o vrátenie dane a daňou zistenou správcom dane alebo daňovým subjektom.

V týchto prípadoch správca dane vyrubí sankčný úrok z dlžnej sumy vo výške dvojnásobku limitnej úrokovej sadzby pre štandardný dvojtýždňový REPO tender Národnej banky Slovenska platnej v deň vzniku daňového nedoplatku. Sankčný úrok sa navrhuje počítať za každý deň omeškania začínajúc dňom nasledujúcim po dni splatnosti až do dňa platby vrátane. Sankčný úrok sa navrhuje počítať najdlhšie za štyri roky omeškania s platbou.

Ak daňový subjekt podá dodatočné daňové priznanie z rozdielu medzi daňou uvedenou v daňovom priznaní a vyššou daňou uvedenou daňovým subjektom v dodatočnom daňovom priznaní, správca dane vyrubí sankčný úrok v polovičnej výške.

Sankčný úrok správca dane nevyrubí, ak jeho výška nepresiahne v jednom zdaňovacom období v úhrne 500 Sk. 

3. Ostatné sankcie ukladané v oblasti nepriamych daní

Sankcie za iné porušenia, ako sú uvedené v bodoch 1. a 2. uplatňované v oblasti spotrebných daní (napr. za porušenie povinnosti označiť spotrebiteľské balenie liehu kontrolnou páskou), ako aj pokuty ukladané v oblasti DPH (napr. za uplatnenie dane k cene zdaniteľného plnenia neplatiteľom DPH), navrhuje sa ponechať bez zmeny.

15
4.  Ochrana práv daňových subjektov

V súvislosti s ochranou práv  daňových subjektov  sa v materiáli navrhuje:

a)	aby odvolanie proti rozhodnutiu o uložení pokuty a sankčného úroku malo odkladný účinok (podľa platnej právnej úpravy aj v súčasnosti odvolanie proti rozhodnutiu o uložení pokuty má odkladný účinok),
b)	uložiť povinnosť správcovi dane, ak bola rozhodnutím o odvolaní proti vyrubenej dani alebo iným rozhodnutím o daňovej povinnosti daň celkom alebo sčasti odpísaná, odpísať z úradnej moci v pomernej výške aj sankčný  úrok, ktorý bol z odpísanej dane vyrubený,
c)	ustanoviť, aby správca dane, ak nastane skutočnosť podľa písmena b) zaplatil daňovému subjektu úrok vo výške limitnej úrokovej sadzby pre štandardný dvojtýždňový REPO tender NBS platný v deň vzniku preplatku za obdobie neoprávnene zadržiavaných prostriedkov daňového subjektu.  Týmto návrhom sa sleduje uplatňovanie  rovnakého postupu pri ukladaní sankčného úroku  daňovým subjektom a správcom daní.  
    
	Predložený návrh sankčného systému v porovnaní s platným sankčným systémom je podstatne zjednodušený.

Sankčný systém uplatňovaný v niektorých európskych krajinách uvádzame v prílohe tohto materiálu. 

Porovnanie navrhovaného sankčného systému s platným sankčným systémom

S  cieľom porovnania súčasne platného sankčného systému s navrhovaným sankčným systémom uvádzame príklady v týchto oblastiach:

-	nepodanie daňového priznania,
-	nezaplatenie dane včas,
-	zistenie rozdielu oproti priznanej dani v daňovom priznaní, a to na základe vykonanej daňovej kontroly.

V príkladoch sa vychádzalo z rovnakých podmienok porušenia povinností daňovými subjektmi.

1. Nepodanie daňového priznania

•	Platný sankčný systém 

a) daň z príjmov

1.	Podľa § 35 ods. 1 zákona č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov tomu, kto nesplnil povinnosť nepeňažnej povahy vyplývajúcu z tohto zákona, môže správca dane opakovane uložiť pokutu do výšky 1 mil. Sk.
16
2.	V prípade, ak daňový subjekt nepodá daňové priznanie alebo hlásenie včas, správca dane môže zvýšiť príslušnú daň uvedenú v daňovom priznaní až o 10 %. 
Ak je v daňovom priznaní uvedená daň 100 000 Sk a daňový subjekt nepodá daňové priznanie včas, správca dane zvýši daň o 10 000 Sk. 

Správca dane v prípade oneskoreného podania daňového priznania (podľa vyššie uvedeného bodu 2.) a v prípade nepodania daňového  priznania (podľa vyššie uvedeného bodu 1.)  využije vždy len jednu z vyššie uvedených možností alebo sankciu neuloží vôbec.  

b)	daň z pridanej hodnoty

Pri  nepredložení  daňového  priznania  načas  (napr.  v daňovom  priznaní  je uvedená vlastná daňová povinnosť vo výške 100 000 Sk, daň na výstupe vo výške 200 000 Sk a daň na vstupe vo výške 100 000 Sk) správca dane uloží pokutu vo výške 2 000 Sk.

c)	spotrebná daň z piva

Správca dane uloží pokutu do výšky 100 000 Sk, najmenej  5 000 Sk.

•	Navrhovaný sankčný systém

1.	Ak daňový subjekt predloží daňové priznanie oneskorene alebo ho predloží v lehote určenej vo výzve správcu  dane, správca dane uloží pokutu vo výške 10 % dane uvedenej v daňovom priznaní, minimálne však 2 000 Sk , maximálne 100 000 Sk. 
a) Daň uvedená v daňovom priznaní predstavuje 100 000 Sk; správca dane uloží pokutu vo výške  10 000 Sk, t.j. 10 % zo 100 000 Sk.
b) Daň uvedená v daňovom priznaní predstavuje 10 000 Sk, správca dane uloží pokutu vo výške 2 000 Sk (10 % z 10 000 Sk je 1 000 Sk, avšak správca dane môže uložiť pokutu minimálne vo výške 2 000 Sk).
2.	Ak daňový subjekt nepredloží daňové priznanie ani v lehote určenej správcom dane vo výzve alebo ho nepredloží vôbec, správca dane uloží pokutu v dvojnásobnej výške, ako je uvedené v bode 1 písm. a), t.j. 20 000 Sk.

2. Nezaplatenie dane v lehote splatnosti

a) daň z príjmov

Príklad: daň vo výške 100 000 Sk  splatná 2. 4. 2001, zaplatená 5. 3. 2002, počet kalendárnych mesiacov omeškania 12, počet dní omeškania 337, sankcia vyrubená dňa 30. 4. 2002, úroková sadzba REPO Národnej banky Slovenska platná v deň vyrubenia sankcie bola 8,25 %.

18
•	Platný sankčný systém – penále

      Správca dane určí penále vo výške 5 % z dlžnej sumy za  každý aj začatý kalendárny mesiac omeškania, t.j. penále vo výške 60 000 Sk. 

Výpočet penále:   5 x 12 x 100 000    
                                            100               

•	Navrhovaný sankčný systém – sankčný úrok

Správca dane určí sankčný úrok z dlžnej sumy vo výške dvojnásobku limitnej úrokovej sadzby pre štandardný dvojtýždňový REPO tender Národnej banky Slovenska platný v deň vyrubenia, t.j. sankčný úrok vo výške 15 235 Sk.

Výpočet sankčného úroku:    16,50 x 337 x 100 000    
                                                                     100 x 365

b)	daň z pridanej hodnoty

Príklad: daň vo výške 200 000 Sk  splatná 26. 3. 2001,  zaplatená 5. 3. 2002, počet dní omeškania 344 dní, sankcia vyrubená dňa 30. 4. 2002, úroková sadzba REPO Národnej banky Slovenska platná v deň vyrubenia sankcie bola 8,25 %.

•	Platný sankčný systém – penále

      Správca dane určí penále vo výške 0,1 % z dlžnej sumy za  každý deň omeškania, t.j. penále vo výške 68 000 Sk.
Výpočet penále:  0,1 x 344 x 200 000
                                                     100

•	Navrhovaný sankčný systém – sankčný úrok

Správca dane určí sankčný úrok z dlžnej sumy vo výške dvojnásobku limitnej úrokovej sadzby pre štandardný dvojtýždňový REPO tender Národnej banky Slovenska platný v deň vyrubenia, t.j. sankčný úrok vo výške 31 102 Sk.

Výpočet sankčného úroku: 16,50 x 344 x 200 000
                                                                100 x 365

18
3. Dodatočný predpis na základe daňovej kontroly

a) daň z príjmov

Príklad: vyrubený rozdiel dane za zdaňovacie obdobie 2000 po daňovej kontrole ukončenej v decembri 2001 bol vo výške 100 000 Sk, daň splatná 2. 4. 2001, rozdiel dane bol zaplatený 28. 12. 2001, sankcia vyrubená dňa 30. 4. 2002, úroková sadzba platná v deň vyrubenia sankcie bola 8,25 %, počet dní omeškania 270, počet kalendárnych mesiacov omeškania 9.

•	Platný sankčný systém - penále

      Správca dane určí penále vo výške 5 % z dlžnej sumy za každý aj začatý kalendárny mesiac omeškania, t.j. penále vo výške 45 000 Sk.

Výpočet penále: 5 x 9 x 100 000
                                         100

•	Navrhovaný sankčný systém - sankčný úrok

Správca dane určí sankčný úrok z dlžnej sumy vo výške dvojnásobku limitnej úrokovej sadzby pre štandardný dvojtýždňový REPO tender Národnej banky Slovenska platný v deň vyrubenia, t.j. sankčný úrok vo výške 12 206 Sk. 

Výpočet sankčného úroku: 16,50 x 270 x 100
                                                   100 x 365

b) daň z pridanej hodnoty

Príklad: vyrubený rozdiel dane za zdaňovacie obdobia 2000 (spolu za jednotlivé mesiace) po daňovej kontrole ukončenej  v decembri 2001 bol vo výške 100 000 Sk; rozdiel dane bol zaplatený 28. 12. 2001, sankcia vyrubená dňa 30. 4. 2002, úroková sadzba REPO platná v deň vyrubenia sankcie bola 8,25 %.

Vyrubený rozdiel dane za zdaňovacie obdobia:
- január 2000, daň  vo výške 10 000 Sk splatná  dňa  25. 2. 2000,
- marec 2000, daň vo výške 20 000 Sk splatná dňa 25. 4. 2000,
- máj 2000, daň  vo výške 30 000 splatná  dňa 26. 6. 2000,
- október 2000, daň vo výške 40 000 splatná  dňa 27. 11. 2000.
19
•	Platný sankčný systém - zvýšenie dane

 Správca dane určí  zvýšenie dane vo výške  50 % zo sumy 100 000 Sk (ide o súčet  vyrubeného rozdielu dane za jednotlivé mesiace), t.j. zvýšenie dane vo výške 50 000 Sk.

Výpočet zvýšenia dane: 50 x 100 000
                                               100

•	Navrhovaný sankčný systém - sankčný úrok

Správca dane určí sankčný úrok vo výške dvojnásobku limitnej úrokovej sadzby pre štandardný dvojtýždňový REPO tender Národnej banky Slovenska platný v deň vyrubenia, a to za každý deň omeškania s platbou.

Výpočet sankčného úroku za január 2000, počet dní omeškania 672
16,50 x 672 x 10 000     3 038 Sk
        100 x 365

Výpočet sankčného úroku za marec 2000, počet dní omeškania 612
16,50 x 612 x 20 000     5 534 Sk
        100 x 365

Výpočet sankčného úroku za máj 2000, počet dní omeškania 550
16,50 x 550 x 30 000     7 459 Sk
        100 x 365
Výpočet sankčného úroku za október 2000, počet dní omeškania 396
16,50 x 396 x 40 000     7 161 Sk
        100 x 365

Sankčný úrok spolu: 23 192 Sk.

Záver:

1.	Sankcie sa nedelia podľa jednotlivých druhov daní. Daňový subjekt nebude mať dôvod uprednostňovať zaplatenie jedného druhu dane pred iným a zároveň rovnaká sankcia pre všetky druhy daní umožní daňovému subjektu zistiť jej výšku.

20
2.	Výška sankcií, tak ako doteraz, bude ustanovená zákonom. 
3.	Sankčný úrok sa navrhuje vo výške dvojnásobku limitnej úrokovej sadzby pre štandardný dvojtýždňový REPO tender Národnej banky Slovenska platnej v deň vzniku daňového nedoplatku.
4.	Zefektívni sa výkon správcu dane pri ukladaní sankcií.
5.	Pri vypracovaní návrhu na zmenu sankčného systému sa prihliada aj na skutočnosť, že samotné nedoplatky na sankciách predstavujú viac ako 50 % nedoplatkov na daniach.
6.	Pri vypracovaní návrhu na zmenu sankčného systému sa prihliada aj na legislatívne zmeny, ktorých návrh vychádza z odporúčaní Medzinárodného menového fondu. Ide o zmeny v daňovej politike pri vrátení nadmerného odpočtu. Podľa novely zákona o DPH, ktorá bola dňa 19. 6. 2002 schválená v Národnej rade Slovenskej republiky, sa nadmerný odpočet uspokojí z vlastnej daňovej povinnosti v nasledujúcich zdaňovacích obdobiach. Pokiaľ ide o uplatňovanie nadmerného odpočtu pri vývoze, resp. medzinárodnej preprave a pre platiteľov dane, ktorí na výstupe uplatňujú prevažne zníženú sadzbu dane, alebo ktorým  vznikne  nadmerný  odpočet  z  titulu nákupu investičného majetku v cene cca 500 000 Sk, sa daň vráti po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom nadmerný odpočet vznikol. Vzhľadom na uvedené nie je potrebné osobitne riešiť sankcie za oblasť DPH v tom smere, ako je to v súčasnosti riešené v platnom zákone o DPH.
7.	Pokiaľ ide o daň z príjmov, dochádza k zníženiu sankcií. U ostatných daní zostávajú sankcie približne na rovnakej úrovni. Navrhovaným systémom sa znížia postihy daňového subjektu, v dôsledku čoho sa sankcie môžu použiť na rozvoj podnikateľského prostredia.

Úloha:

Premietnuť do zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov sankčný systém v oblasti daní podľa predloženého návrhu. 

Termín: 31.12.2003

21
2.  POVOLENÉ ODKLADY PLATENIA DANE ALEBO ZAPLATENIE DANE 
SPLÁTKACH 

Odklad platenia dane alebo jej zaplatenie v splátkach upravuje § 59 zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov. Odklad platenia dane alebo jej zaplatenie v splátkach môže povoliť len správca dane, ktorým je daňový úrad.

	Zmeny v povoľovaní odkladov alebo splátok v predmetnom zákone nastali v dĺžke lehoty na povolenie odkladu alebo splátky a podmienok, ktoré sa postupne sprísňovali.

	Do 31.8.1999 správca dane mohol povoliť odklad platenia dane alebo jej zaplatenie v splátkach len v prípadoch, ak by bolo neodkladné zaplatenie dane u daňového dlžníka spojené s vážnou ujmou alebo ak nebolo možné z iných dôvodov vybrať celý daňový nedoplatok od daňového dlžníka naraz, pričom povolenie mohol správca dane viazať na ďalšie podmienky. Odklad platenia dane alebo jej zaplatenia v splátkach správca dane nemohol povoliť na dobu dlhšiu ako je lehota, v ktorej sa vymáhanie dane premlčalo, t.j. na dobu 6 rokov po skončení roka, v ktorom sa stal nedoplatok splatným. V prípade, ak daňový nedoplatok bol zabezpečený záložným právom na hnuteľných veciach, nemôže sa záložné právo premlčať, ak má veriteľ záložnú vec v držbe a v prípade nehnuteľných vecí nemôže sa do 30 rokov namietať premlčanie nedoplatku.

V tomto období nebola povinnosť správcu dane, aby daňový nedoplatok zabezpečil záložným právom. Povolené odklady platenia dane alebo zaplatenie dane v splátkach boli v tomto čase súčasťou daňových nedoplatkov. 

Zákonom č. 219/1999 Z.z., ktorým sa menil a dopĺňal zákon SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov sa skrátila lehota tak, že odklad platenia dane alebo jej zaplatenie v splátkach nesmie byť povolené na dobu dlhšiu ako 1 rok odo dňa splatnosti dane alebo vyrubenia rozdielu dane. 

Odklad platenia dane alebo jej zaplatenie  v splátkach môže správca dane povoliť najskôr odo dňa doručenia rozhodnutia o povolení odkladu alebo splátky daňovému subjektu.

Odklad platenia dane alebo jej zaplatenie v splátkach (s výnimkou preddavkov na daň)  správca dane povoľuje na základe žiadosti daňového subjektu. Ak daňový subjekt žiada o povolenie odkladu platenia dane z príjmov, dane z pridanej hodnoty alebo spotrebných daní je povinný predložiť analýzu svojej finančnej a ekonomickej situácie. 

Správca dane povolí odklad platenia dane alebo jej zaplatenie v splátkach len v tých prípadoch, ak dlžná suma bude zabezpečená niektorým zo spôsobov zabezpečenia záväzkov podľa Občianskeho zákonníka alebo záložným právom podľa § 71 zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov.

22
Po dobu odkladu platenia dane alebo jej zaplatenia v splátkach je daňový subjekt povinný zaplatiť úrok z odloženej sumy vo výške 140 % diskontnej úrokovej sadzby Národnej banky Slovenska platnej v prvý deň štvrťroka.

S účinnosťou od 1.9.1999 povolené odklady alebo splátky sa nevykazujú v evidencii daňových nedoplatkov.

Povolené odklady platenia dane alebo jej zaplatenie v splátkach sa vzťahujú na daň vrátane jej sankcií, ktorými je zvýšenie dane, pokuty, penále a ďalej sa vzťahujú na úroky a na daňové nedoplatky.

Od účinnosti zákona č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 434/2001 Z.z. je povolenie odkladov alebo splátok nepriamou formou štátnej pomoci. Výška štátnej pomoci sa stanovuje ako rozdiel medzi penále, ktoré by správca dane daňovému subjektu vyrubil v prípade, ak by daňový subjekt neuhradil daň  v lehote a úrokom, ktoré daňový subjekt zaplatí na základe povoleného odkladu alebo splátky. Žiadosť podlieha schváleniu Úradom pre štátnu pomoc. Poznamenávame, že daňový subjekt musí vzhľadom k tomu, že ide o nepriamu formu štátnej pomoci, vypracovať projekt v súlade s citovaným zákonom. 

Ako z nižšie uvedeného prehľadu vyplýva najvyššia suma povolených odkladov alebo splátok bola v roku 1998, a to z dôvodu, že v tomto období lehota na povolenie odkladov alebo splátok bola tak, ako je vyššie uvedené 6 rokov.

Sprísnením podmienok, ktoré nastali k 1.9.1999 tým, že sa skrátila lehota a bola ustanovená povinnosť zabezpečiť dlžnú sumu niektorým zo spôsobov zabezpečenia záväzkov podľa Občianskeho zákonníka alebo záložným právom podľa § 71 zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, došlo k podstatnému poklesu povolených odkladov alebo splátok tak, ako to vyplýva z nižšie uvedeného prehľadu.

23
Prehľad o povolených odkladoch alebo  splátkach podľa jednotlivých druhov daní za roky 1998 až 2001 bol nasledovný:

Tabuľka 1 											      v tis. Sk
Druh dane | K 31.12.1998 | K 31.12.1999 | K 31.12.2000 | K 31.12.2001
| odklady | splátky | odklady | splátky | odklady | splátky | odklady | splátky
Daň z príjmov FO | 19 461 | 205 431 | 4 346 | 29 508 | 10 568 | 98 466 | 10 195 | 7 842
Daň z príjmov PO | 1 498 900 | 63 680 | 663 462 | 21 404 | 44 048 | 33 273 | 34 195 | 15 136
DPH | 1 525 584 | 1 012 502 | 48 903 | 282 499 | 53 246 | 183 585 | 164 977 | 117 930
Spotrebné dane spolu | 443 909 | 243 477 | 528 279 | 126 524 | 146 884 | 65 834 | 44 569 | 34 380
Cestná daň | 895 | 15 007 | 955 | 819 | 88 | 136 | 645*
Majetkové dane | 9 069 | 132 607 | 1 601 | 32 597 | 48 242 | 24 762 | 31 463*
Dane platné do 31.12.1992:
Daň z obratu | 0 | 51 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Dovozná daň, dovozná prirážka | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Odvod z objemu miezd | 0 | 75 601 | 0 | 891 | 0 | 0 | 0 | 0
Odvod zo zisku | 0 | 3 896 | 421 830 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Dôchodková daň | 0 | 5 363 | 0 | 1 153 | 0 | 0 | 0 | 0
Daň z objemu miezd | 0 | 944 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Poľnohospodárska daň z objemu miezd, z pozemkov | 0 | 58 828 | 0 | 53 155 | 0 | 4 193 | 0 | 112
Daň z príjmov obyvateľstva | 0 | 4 124 | 0 | 653 | 0 | 2 024 | 0 | 742
Daň z príjmov obyvateľstva vyberaná zrážkou | 0 | 0 | 0 | 1 680 | 0 | 0 | 0 | 0
Daň zo mzdy | 0 | 61 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Daň z LUČ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Spolu | 3 497 818 | 1 821 572 | 1 669 376 | 550 883 | 303 076 | 412 273 | 253 936 | 208 250

Zostatok povolených odkladov alebo splátok podľa jednotlivých druhov daní k 31.12.2001, ktoré prechádzajú do roku 2002 bol nasledovný:

Tabuľka 2  											      v tis. Sk
druh dane | celková suma odkladu k 31.12.2001 | celková suma splátok k 31.12.2001
daň z príjmov fyzických osôb | 10 194 | 5 516
daň z príjmov právnických osôb | 34 194 | 14 648
daň z pridanej hodnoty | 170 352 | 116 070
spotrebné dane | 237 961 | 34 380
daň z dedičstva | 13 | 26
daň z darovania | 70 | 72
daň z prevodu a prechodu nehnuteľností | 11 655 | 8 548
Spolu | 464 439 | 179 260
* Poznámka: Rozdiel v údajoch k 31.12.2001 medzi obidvoma tabuľkami vyplýva z ustanovenia § 59 ods. 4 zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého odklad platenia dane alebo zaplatenie dane v splátkach môže povoliť správca dane najskôr odo dňa doručenia rozhodnutia o povolení odkladu alebo zaplatenia dane v splátkach. Z uvedeného vyplýva, že rozhodnutia vydané správcom dane v decembri 2001 v prevažnej miere sú vykázané v zostatkoch povolených odkladov alebo splátok k 31.12.2001 (tabuľka 2).
24
Ako z vyššie uvedeného vyplýva od 1.9.1999 je podmienkou pre povolenie odkladov alebo splátok ich zabezpečenie záložným právom. Vzhľadom k tomu, že došlo k poklesu povolených odkladov a splátok a z dôvodu zlepšenia finančných podmienok pre podnikateľské prostredie a ako aj z dôvodu, že zabezpečenie povolených odkladov a splátok záložným právom je dostatočnou zárukou, je možné prehodnotiť súčasný stav v tom smere, aby lehota na povolenie odkladu a splátok sa predĺžila. 

Návrh odporúčania

Prehodnotiť možnosť povolenia odkladov platenia dane a lebo daňového nedoplatku, ako aj povolenia zaplatenia dane alebo daňového nedoplatku v splátkach z hľadiska časového obdobia, na ktoré môžu byť správcom dane povolené a navrhnúť prípadné legislatívne úpravy.

25
3. DAŇOVÉ ÚNIKY SPOTREBNEJ DANE Z LIEHU 

        Výroba liehu a liehovín je predmetom osobitného záujmu každého štátu, nakoľko spotrebná daň  z liehu tvorí významnú príjmovú položku štátneho rozpočtu. Lieh má pritom špecifické vlastnosti. Je ho možno relatívne ľahko vyrobiť z  voľne dostupných surovín. Štát sa musí brániť špekulatívnym a nežiaducim aktivitám fyzických osôb a právnických osôb, ktoré vedú ku kráteniu príjmov štátneho rozpočtu zo spotrebnej dane z liehu, a to formou špeciálneho dozoru nad výrobou a obehom liehu. Ďalším dôvodom zvláštneho dozoru u liehu je široký sortiment výrobkov na báze liehu a riziko pomerne ľahkej zameniteľnosti s iným tovarom a v neposlednej miere aj dopad na zdravie obyvateľstva.
 
       Pri výkone kontroly výroby a obehu liehu má špecifické postavenie daňový úrad, ktorý i napriek existencii vyhlášky MF SR č. 117/1993 Z. z. o kontrole výroby a obehu liehu, za súčasne platných právnych predpisov nie je schopný v plnom rozsahu postihnúť nelegálnu výrobu liehu a nelegálny  predaj liehovín najmä v  pohostinských zariadeniach. Boli zistené prípady nelegálnej výroby liehovín neregistrovanými subjektmi v súkromných objektoch, chatách, stodolách, garážach a iných odľahlých miestach, do ktorých daňový úrad má sťažený prístup a tým aj menšiu možnosť preverovania nelegálnej výroby liehu. Z uvedeného vyplýva, že vyrobený lieh nie je v plnom rozsahu registrovaný, jeho pohyb nie je zo strany štátu kontrolovaný a sledovaný, t. z., že výnos zo spotrebnej dane z liehu namiesto do štátneho rozpočtu  plynie ako neoprávnený zisk jeho výrobcom. 
 
Roztrieštenosť kompetencií a rozhodovacích právomocí v tak vysoko citlivej oblasti, akou je výroba a obeh liehu, má za následok vytváranie potencionálnych  predpokladov pre rozsiahle daňové úniky. Organizáciou poverenou zozáväznením odborových noriem je Ministerstvo hospodárstva SR. Právny predpis upravujúci výrobu liehu a normy strát liehu  je v kompetencii Ministerstva pôdohospodárstva SR. 

        Zdrojom daňových únikov je aj spôsob dovozu a vývozu liehu, pri ktorom úmyselne dochádza k zámenám v deklarácií liehu za iný tovar a tým uniká pozornosti správcovi dane pri dovoze. Rôznou manipuláciou a úpravou liehu je možné docieliť zmenu jeho charakteru a fyzikálnych vlastností.

          Do dnešného dňa nie je doriešená roztrieštenosť kompetencií v liehovej agende tak, aby sa zabezpečila jednoznačnosť podmienok pre výrobu liehu, jeho uvádzanie do obehu, skladovanie, meranie a spotrebu, čím by bolo zabezpečené posilnenie príjmu spotrebnej dane do štátneho rozpočtu.

Príčiny vzniku daňových únikov zo spotrebnej dani z liehu 

•	vysoké daňové zaťaženie tovaru podliehajúceho zdaneniu, a tým i lukratívnosť dosiahnutia vysokého zisku, 
•	zámena deklarácie výrobku pri dovoze, 
•	sťažené podmienky pre kontrolu výroby a obehu liehu, 
•	veľké množstvo výrobcov liehu a liehovín, 
•	predaj liehu a liehovín bez licencií, 
•	roztieštenosť v kompetenciách rezortov vo vzťahu k výrobe a obehu liehu a s tým súvisiace problémy v previazanosti legislatívnych noriem.

26
Daňové úniky pri výrobe rafinovaného liehu 

Daňové úniky na spotrebnej dani  z liehu  pri výrobe rafinovaného liehu sa vyskytovali najmä v tých liehovarníckych závodoch, v ktorých  výroba rafinovaného liehu nie je registrovaná kontrolným objemovým liehovým meradlom. K daňovým únikom zo spotrebnej dani z liehu dochádza aj v prípadoch, keď sa lieh nezaeviduje pri príjme a vyskladní sa buď v podobe rafinovaného liehu alebo liehovín, pričom sa finančný príjem z jeho predaja neprizná. Pre zabránenie tohto typu daňových únikov sa navrhuje trvalá prítomnosť správcu dane v liehovarníckom závode.

Daňové úniky pri výrobe konzumných liehovín

Najčastejším prípadom daňových únikov je podobne ako u rafinovaného liehu výroba konzumných liehovín v liehovarníckych závodoch  bez evidovania príjmu a výdaja liehu. Takto vyrobené liehoviny sú vyskladňované bez daňových dokladov tým odberateľom liehovín, ktorí za liehoviny zaplatia v hotovosti. Výrobca zdanených liehovín nie je  potom  schopný konkurovať výrobcovi, ktorý vyrába a odbytuje liehoviny, z ktorých nebola spotrebná daň odvedená. Nakoľko predaj liehovín je voľnou živnosťou, môže sa predávať v neobmedzenom  množstve predajní. 

Bolo by potrebné zvážiť udeľovanie licencií na predaj liehovín,  tak ako je tomu v niektorých krajinách EÚ, kde sa predaj liehovín uskutočňuje len vo vyhradených predajniach. Akékoľvek porušenie predpisov v oblasti výroby, obehu a zdanenia liehu a liehovín by malo mať za následok odobratie licencie.
                                
Daňové úniky pri spotrebiteľskom balení liehu

        K zamedzeniu vzniku daňových únikov zo spotrebnej dani z liehu bola v roku 1994 uzákonená povinnosť označovať spotrebiteľské balenie liehu kontrolnou páskou. Kontrolovaním predaja, skladovania alebo prepravy spotrebiteľského balenia liehu sú neustále aj po toľkých rokoch zisťované prípady porušovania povinnosti ich označovania kontrolnou páskou. Prípady zistení sa týkajú použitia falošných kontrolných pások. Policajnými orgánmi boli objavené originálne  tlačiarenské hárky s kontrolnými páskami, na ktoré sa dotláčalo len registračné odberné číslo. Použitie falošných kontrolných pások  je podmienené existenciou čierneho liehu, ktorý sa na územie Slovenskej republiky dovezie zo zahraničia alebo je vyrobený v tuzemsku. Pri kontrolách sa zisťuje, že spotrebiteľské  balenie liehu  nezodpovedá označeniu podľa osobitného predpisu, pričom sa zisťujú napr. tieto nezrovnalosti:

•	stupňovitosť uvedená na kontrolnej páske nezodpovedá stupňovitosti na etikete, resp. skutočnej stupňovitosti liehoviny, ktorou je spotrebiteľské balenie naplnené
•	objem spotrebiteľského balenia uvedený na kontrolnej páske nezodpovedá  skutočnému objemu 
•	kontrolná páska je  falošná.

27
Daňové úniky pri výrobe liehu bez povolenia (tzv. „čierny lieh“)

K ďalším  daňovým únikom zo spotrebnej dani z  liehu dochádza  pri  nepovolenej výrobe  liehu v domácnostiach,  ktoré  je  rozšírené po dedinách  a  možno  konštatovať,  že  takéto  „čierne„ pálenie sa vyskytuje skoro v  každej dedine. Nepovolenú výrobu liehu motivuje vysoká spotrebná daň  a to i napriek čiastočnému oslobodeniu liehu pre  pestovateľa  v rámci pestovateľského pálenia ovocia a samozrejme aj ľahká dostupnosť suroviny. 

        Nedovolená výroba liehu z hľadiska trestnoprávneho je posudzovaná ako priestupok, a tak je s ňou aj nakladané. Príčinou uvedeného stavu je predovšetkým nedostatočné predchádzanie týmto javom, napr. z hľadiska povoľovania podnikania, výroby liehu, ako aj výroby a distribúcie zariadení na výrobu liehu. Postih za nelegálne prechovávanie uvedených zariadení v súčasne platnej legislatíve sa javí ako nedostačujúce. 

Návrh na ďalší postup

V súvislosti s návrhom na zmenu vyberania spotrebnej dane z liehu sa v súčasnosti pripravuje nový zákon o spotrebnej dani z liehu, ktorý bude aproximovaný s legislatívou Európskej únie. V novom zákone budú premietnuté ustanovenia smernice EÚ č. 92/12/EHS o všeobecnom systéme, držbe, preprave a kontrole tovarov podliehajúcich spotrebnej dani v znení neskorších smerníc zabezpečujúce vyššiu úroveň kontroly liehu.  Zavedením režimu daňových skladov, registrovaných a neregistrovaných obchodníkov a užívateľských podnikov - odberateľov liehu oslobodeného od dane sa sprísni systém kontroly výroby, dovozu, vývozu a pohybu liehu, a tým aj výberu spotrebnej dane.  So systémom daňových skladov dôjde k zavedeniu  daňových zábezpek, ktoré budú slúžiť na zaplatenie dane v prípade, keď platiteľ daň nezaplatí včas alebo vôbec. Zároveň sa uvažuje so zabezpečením trvalej prítomnosti správcu dane  u výrobcov liehu.

Zavedenie ďalších ochranných prvkov na kontrolné pásky za účelom eliminovania daňových únikov by pri súčasnej legislatíve neprinieslo očakávaný efekt. Hologram ako ďalší ochranný prvok na kontrolnej páske iba čiastočne resp. prechodne sťaží možnosť  falšovania pásky, ale nerieši zneužitie pások na označovanie "čierneho liehu", resp. nelegálnu výrobu alebo dovoz liehu. Zväz výrobcov liehu v Európskej únii považuje dokonca ochranné pásky na označovanie spotrebiteľského balenia liehu za kontraproduktívne vo voľnom obchode jednotného trhu a z hľadiska kontroly neefektívne a vysoko nákladné.  Zastávame názor, že vhodné umiestnenie hologramov na spotrebiteľskom balení  liehu na zabezpečenie dokonalej ochrany výrobkov pred falšovaním ich pravosti a originality si môže zvoliť výrobca sám, čo je možné uskutočniť okamžite a nevyžaduje zložitý legislatívny proces potrebný na zavedenie hologramov na kontrolnej páske.

V tejto súvislosti treba dať do pozornosti, že problematika liehovej agendy je z hľadiska kompetencií aj naďalej veľmi roztrieštená.  Preto je potrebné prijať efektívne opatrenia, najmä v ďalších  kompetentných rezortoch (ministerstvo pôdohospodárstva, ministerstvo vnútra, ministerstvo hospodárstva), napr. sprísnením povoľovania výroby liehu, sprísnením podmienok na udeľovanie dovozných licencií, zavedením licencovanej živnosti, zvýšenou vyhľadávacou činnosťou nedovolenej výroby liehu.

28
Z podkladov vyplýva, že väčšina daňových nedoplatkov na spotrebnej dani z liehu vznikla a pretrváva  ešte z obdobia pred rokom 1999, kedy dochádzalo k zneužívaniu vtedy platnej legislatívy v oblasti vrátenia dane.  Ministerstvo financií v roku 1999 sprísnilo podmienky na vrátenie dane  návrhom novely zákona o spotrebnej dani z liehu,  čím zabezpečilo zlepšenie výberu spotrebnej dane z liehu.

Návrh odporúčaní

S cieľom eliminovať daňové úniky sa navrhuje v budúcnosti realizovať v dlhšom časovom horizonte nasledovné odporúčania v legislatíve upravujúcej výrobu a obeh liehu a spotrebnú daň z liehu:

•	doplniť v zákone o výrobe a uvádzaní liehu na trh úpravu o skladovaní a meraní liehu tak, aby boli vytvorené podmienky pre správne  zdanenie liehu spotrebnou daňou; súčasťou tohto zákona by mala byť aj úprava zisťovania vyrobeného množstva liehu, zisťovania zásob liehu a noriem strát liehu,
•	upraviť povinnosť evidovať všetky vyrobené alebo dovezené technologické zariadenia na výrobu liehu, 
•	zabezpečiť primeraný postih za protiprávne prechovávanie prevádzkyschopného zariadenia na výrobu liehu,
•	zabezpečiť, aby neboli vydávané minimálne po dobu 5 rokov osvedčenia na prevádzkovanie liehovarníckych závodov osobám a spoločnostiam, u ktorých bolo už v minulosti zistené porušenie daňových zákonov a bolo im odňaté osvedčenie na prevádzkovanie liehovarníckeho závodu; uvedené by sa malo vzťahovať aj na osoby personálne a majetkovo prepojené,
•	v oblasti výroby a uvádzania liehu na trh sprísniť podmienky podnikania a na predaj liehovín v tuzemsku vydávať licencie,
•	novelizovať vyhlášku o kontrole výroby a obehu liehu,
•	pripraviť návrh nového zákona o spotrebnej dani z liehu v súlade s legislatívou EÚ a  v rámci tohto návrhu zabezpečiť prítomnosť správcu dane vo vybraných liehovarníckych závodoch, 
•	zabezpečiť previazanosť legislatívnych noriem v liehovej agende.

29