Title: Návrh
Author: Marta Gulárová
Last saved by: spano

Návrh ďalšieho postupu v oblasti štátnej pomoci

	V súvislosti s blížiacim sa vstupom Slovenskej republiky (ďalej len „SR“) do Európskej únie je potrebné, aby SR novo vymedzila jej úlohy v oblasti štátnej pomoci a nadväzne prehodnotila pôsobnosť a postavenie Úradu pre štátnu pomoc (ďalej len „úrad“).

	Úrad bol zriadený zákonom č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci ako orgán štátnej správy pre posudzovanie, hodnotenie, schvaľovanie štátnej pomoci, kontrolu jej poskytnutia a evidenciu štátnej pomoci. Úrad je rozpočtovou organizáciou.

	Úrad bol zriadený po konzultáciách s Európskou komisiou (ďalej len „EK“). Jeho zriadenie vytvorilo predpoklad pre zavedenie funkčného systému kontroly poskytovania štátnej pomoci a jej monitorovania, čím sa zabezpečila transparentnosť v oblasti štátnej pomoci, tak ako sa k tomu SR zaviazala v čl. 64 Európskej dohody o pridružení a v Implementačných pravidlách pre štátnu pomoc, ktoré schválila Asociačná rada.

	Od vstupu SR do EÚ bude poskytovanie štátnej pomoci schvaľovať EK, ktorá na základe čl. 88 Zmluvy o založení ES v spolupráci s členskými štátmi priebežne skúma systémy podpôr poskytovaných v týchto štátoch a navrhuje im príslušné opatrenia, ktoré si vyžaduje postupný rozvoj alebo fungovanie spoločného trhu. 

	Ak po výzve zainteresovaných strán na predloženie pripomienok EK zistí, že podpora poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov je nezlučiteľná so spoločným trhom, rozhodne o tom, že daný štát túto podporu v lehote určenej EK zruší alebo upraví. Ak sa daný štát nepodriadi tomuto rozhodnutiu v určenej lehote, EK alebo iný zainteresovaný štát môže predložiť vec priamo Súdnemu dvoru Európskych spoločenstiev.

	Podrobné pravidlá pre aplikáciu čl. 88 Zmluvy o založení ES ustanovuje Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 (ďalej len „nariadenie rady“), ktoré je základným procesným predpisom, podľa ktorého EK postupuje pri schvaľovaní a monitorovaní štátnej pomoci.

I.	Úlohy SR v oblasti štátnej pomoci po jej vstupe do EÚ

	Z nariadenia rady vyplýva, že od vstupu SR do EÚ bude SR povinná v oblasti štátnej pomoci zabezpečovať najmä tieto úlohy:

-	spolupracovať s EK pri schvaľovacom procese poskytovania štátnej pomoci,

-	viesť evidenciu poskytnutej minimálnej pomoci,

-	vypracovávať ročné správy o poskytnutej štátnej pomoci v SR,

-	vymáhať neoprávnene poskytnutú štátnu pomoc na základe rozhodnutí EK o vymáhaní štátnej pomoci,

-	prijať opatrenia, ktoré umožnia splnomocneným predstaviteľom EK vykonať monitorovanie štátnej pomoci priamo u príjemcov štátnej pomoci.

	
	V rámci spolupráce pri schvaľovaní poskytovania štátnej pomoci bude SR povinná EK najmä:

-	nahlasovať všetky nové druhy štátnej pomoci, a to na notifikačných formulároch platných v EÚ,

-	predkladať dodatočné informácie, o ktoré EK požiada v súvislosti s nahlásením novej štátnej pomoci,

-	predkladať na základe vyžiadania informácie o existujúcej štátnej pomoci v prípade, ak EK usúdi, že jej poskytnutie prestalo byť kompatibilné s čl. 87 Zmluvy o založení ES,

-	predkladať pripomienky k rozhodnutiu EK o začatí formálneho prešetrovacieho konania, ktoré EK otvorí vtedy, ak má pochybnosti, či navrhované poskytnutie štátnej pomoci je zlučiteľné s čl. 87 Zmluvy o založení ES,

-	vyjadrovať sa k predĺženiu 2-mesačnej lehoty, v ktorej má EK vydať rozhodnutie o schválení štátnej pomoci.

	Povinnosť viesť evidenciu minimálnej pomoci vyplýva pre SR z Nariadenia Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o používaní čl. 87 a 88 Zmluvy o založení ES.

	Každý členský štát je povinný viesť evidenciu poskytnutej minimálnej pomoci za obdobie 10 rokov od jej poskytnutia a na požiadanie EK je povinný do 20 dní od vyžiadania informovať EK o jej poskytnutí.

	Minimálna pomoc je pomoc, ktorá u podnikateľa neprekročí súhrnne v prepočte 100.000 EUR v priebehu troch po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov.

	Minimálnu pomoc nebude schvaľovať EK ani po vstupe SR do EÚ, avšak ak sa takáto pomoc bude chcieť poskytnúť na podporu exportu, dopravy a na podporu rudného a uhoľného baníctva, oceliarskeho priemyslu a na pomoc zameranú na uprednostňovanie domácich výrobkov pred obdobnými výrobkami dovážanými zo zahraničia, EK jej poskytnutie bude vopred schvaľovať (v uvedených prípadoch neplatí pravidlo de minimis).

	Poskytovatelia minimálnej pomoci budú povinní aj naďalej plniť oznamovaciu povinnosť o poskytnutí minimálnej pomoci.

	SR aj po jej vstupe do EÚ bude naďalej povinná vypracovávať a predkladať EK ročné správy o poskytnutej štátnej pomoci. Členské štáty EÚ vypracovávajú tieto ročné správy podľa pravidiel EK.
 
	Zásadná zmena v oblasti štátnej pomoci bude aj na úseku vymáhania neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci. Rozhodnutie o tom, že štátna pomoc je neoprávnená, už bude vydávať EK a nie úrad.

	Podnikateľ, ktorému sa poskytne štátna pomoc neoprávnene, bude na základe rozhodnutia EK o vymáhaní štátnej pomoci povinný vrátiť poskytnutú štátnu pomoc do toho rozpočtu, z ktorého bola poskytnutá a súčasne bude povinný zaplatiť úrok, ktorého sadzbu určí EK. Úrok sa bude počítať od dátumu, kedy neoprávnene poskytnutú štátnu pomoc podnikateľ prijal až do dátumu jej vrátenia.

	Neoprávnene poskytnutú štátnu pomoc vrátane úroku by mali vymáhať poskytovatelia štátnej pomoci, pričom budú postupovať podľa § 250 w až y Občianskeho-súdneho poriadku.

	EK má právo požadovať vymáhanie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci 10 rokov od jej poskytnutia. V prípade, ak rozhodnutie o neoprávnenej štátnej pomoci bude preskúmavať Súdny dvor Európskych spoločenstiev plynutie 10-ročnej lehoty sa preruší. Nová 10-ročná lehota na vymáhanie neoprávnenej štátnej pomoci začne plynúť od účinnosti rozhodnutia Súdneho dvoru Európskych spoločenstiev.

	Novým prvkom v oblasti štátnej pomoci bude aj to, že EK bude oprávnená v odôvodnených prípadoch vykonať aj monitorovanie štátnej pomoci priamo u príjemcu štátnej pomoci.

	Predstavitelia EK pri výkone monitorovania štátnej pomoci budú oprávnení:
-	vstúpiť do akýchkoľvek prevádzkových priestorov podnikateľa,
-	požiadať o ústne vysvetlenia na mieste,
-	preskúmať účtovné a iné doklady podnikateľa a požiadať o ich kópie.

	V tejto súvislosti bude SR povinná prijať opatrenia, ktoré umožnia splnomocneným predstaviteľom EK vykonať kontrolu na mieste priamo u prijímateľa štátnej pomoci aj v prípade, ak príjemca štátnej pomoci nebude s vykonaním kontroly súhlasiť. Preto je nevyhnutné novelizovať Občiansky súdny poriadok tak, aby EK mohla takéto kontroly na základe súdneho rozhodnutia vykonávať.

II.	Administratívna kapacita na zabezpečenie úloh v oblasti štátnej pomoci po vstupe SR do EÚ

	V členských krajinách EÚ nie sú zriadené samostatné úrady pre štátnu pomoc. Spoluprácu s EK zabezpečujú samostatné útvary pre štátnu pomoc, ktoré sú zriadené na niektorom vybranom ministerstve v priemernom počte do 10 zamestnancov. Tieto útvary koordinujú úlohy v oblasti štátnej pomoci v rámci svojej krajiny, pričom úzko spolupracujú s príslušnými ministerstvami a agentúrami, ktoré pripravujú nové schémy štátnej pomoci a komunikujú za svoju krajinu s EK.

	Preto sa navrhuje, aby sa úrad k 01.05.2004 zrušil. Úlohy v oblasti štátnej pomoci, tak ako sú identifikované v I. časti materiálu, by zabezpečovalo Ministerstvo financií SR (ďalej len „MF SR“), na ktoré by dňom zrušenia úradu prešli jeho práva a povinnosti vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov a iných vzťahov. Majetok štátu v správe úradu by prešiel do správy MF SR.

	Navrhovaným spôsobom by spolupráca SR s EK v oblasti štátnej pomoci bola zabezpečená obdobne ako v iných členských štátoch EÚ, v ktorých je plnením úloh v oblasti štátnej pomoci poverené spravidla to ministerstvo, ktoré poskytuje štátnu pomoc v najväčšom rozsahu.

	V SR sa prevažná časť štátnej pomoci poskytuje formou daňových úľav, dotácií, bankových a štátnych záruk na úvery a finančných príspevkov, pričom túto štátnu pomoc poskytuje buď priamo MF SR alebo daňové orgány a SZRB a. s..

	MF SR zabezpečovalo úlohy v oblasti štátnej pomoci do doby zriadenia úradu. Napríklad vypracovávalo ročné správy o poskytnutej štátnej pomoci v SR pre EK. Pripravilo v spolupráci s EK návrh zákona o štátnej pomoci vrátane jeho novely. Zabezpečovalo výklady a konzultácie k zákonu o štátnej pomoci. Taktiež pripomienkovalo návrhy nových všeobecne záväzných právnych predpisov z pohľadu zabezpečovania ich súladu so zákonom o štátnej pomoci.
	Úrad má na rok 2003 určený záväzný počet zamestnancov 45. Podľa schválenej systemizácie na rozpočtový rok 2003 k 1. marcu 2003 má úrad z celkového počtu 45 zamestnancov 38 systemizovaných štátnozamestnaneckých miest a 7 miest vo verejnej službe.

	Úrad má podľa stavu k 01.07.2003 z celkového počtu 38 štátnozamestnaneckých miest obsadených 27 štátnozamestnaneckých miest a z celkového počtu 7 zamestnancov vo verejnej službe obsadených 6 miest. Organizačná štruktúra úradu je uvedená v prílohe č. 1.

	Vzhľadom na to, že od 01.05.2004 bude poskytovanie štátnej pomoci schvaľovať EK, navrhuje sa, aby na MF SR prešlo pracovať 10 zamestnancov z úradu, pričom by sa na MF SR zriadil nový odbor štátnej pomoci.

	Tým, že od vstupu SR do EÚ bude poskytovanie štátnej pomoci aj pre slovenských podnikateľov schvaľovať EK, nové schémy štátnej pomoci budú musieť byť pripravené tak, aby boli v plnom súlade s požiadavkami EK. 	Príprava nových schém štátnej pomoci je značne náročná, keďže notifikačné formuláre pre jednotlivé druhy štátnej pomoci sú veľmi podrobné a špecifické. EK bude posudzovať len kompletné žiadosti a v prípade, že jej členská krajina nepredloží požadované informácie, štátnu pomoc neschváli. Preto možno očakávať, že v mnohých prípadoch poskytovatelia štátnej pomoci budú mať problémy s vypĺňaním notifikačných formulárov. Potrebnú pomoc by im mohli poskytnúť práve zamestnanci z úradu.

	Preto odporúčame, aby 6 zamestnanci z úradu, ktorí boli špecializovaní na príslušnú problematiku, boli presunutí na príslušné rezorty, ktoré sú poskytovateľmi štátnej pomoci. Výber zamestnancov zabezpečí predseda úradu podľa ich doterajšieho pracovného zaradenia.

	Presun zamestnancov z úradu navrhujeme na jednotlivé ministerstvá takto:

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	
(poskytovateľ štátnej pomoci na rozvoj regiónov;
plnenie koordinačných úloh v oblasti štrukturálnych
fondov a Kohézneho fondu)	3 zamestnanci

Ministerstvo hospodárstva SR	
(poskytovateľ štátnej pomoci pre malého alebo
stredného podnikateľa, štátnej pomoci na záchranu a
reštrukturalizáciu a štátnej pomoci pre citlivé sektory)	1 zamestnanec

Ministerstvo životného prostredia SR	
(poskytovateľ štátnej pomoci na životné prostredie)	1 zamestnanec

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR
(poskytovateľ štátnej pomoci na podporu dopravy)	1 zamestnanec

	Nadbytoční zamestnanci úradu v počte 17 budú zaradení na voľné miesta v štátnej a verejnej službe v rámci rezortu Ministerstva financií SR (napr. daňová správa). V prípade ich neumiestnenia, bude zoznam uvoľnených zamestnancov úradu predložený Úradu pre štátnu službu s požiadavkou o ich umiestnenie.

	Zrušenie úradu nebude mať negatívny dopad na štátny rozpočet. Úrad je rozpočtovou organizáciou. Rozpočtované prostriedky možno presunúť do rozpočtu Ministerstva financií SR a do rozpočtov príslušných ministerstiev.
Záver:

	Nové úlohy SR v oblasti štátnej pomoci po jej vstupe do EÚ, ako aj presun kompetencií v oblasti štátnej pomoci z úradu na Ministerstvo financií SR sa upravia zákonom o zrušení Úradu pre štátnu pomoc a o zmene a doplnení zákona č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, a to s účinnosťou od 01.05.2004.

	Súčasne sa pripravovanou novelou zákona o štátnej pomoci vypustia znenia príslušných paragrafov zákona o štátnej pomoci (§ 6 až 16), ktorými sa transponovali príslušné právne akty ES/EÚ v oblasti štátnej pomoci.

	Ide o nariadenia Rady a nariadenia EK, ktoré boli prijaté na základe čl. 89 Zmluvy o založení ES na uplatňovanie čl. 87 a 88 tejto zmluvy. Okrem nariadení rady a nariadení EK oblasť štátnej pomoci je upravená aj príslušnými usmerneniami, rámcami, oznámeniami a kódexmi EK, ktoré EK taktiež vydala na uplatnenie čl. 87 a 88 Zmluvy o založení ES.

	Nariadenia Rady a Nariadenia EK sú záväzné vo všetkých častiach a sú priamo aplikovateľné vo všetkých členských štátoch. Ich transponovanie do slovenského právneho poriadku po vstupe SR do EÚ by bolo v rozpore s čl. 88 a 89 Zmluvy o založení ES, ako aj so samotnými nariadeniami Rady a EK.