Title: MOŽNO SPRÍSTUPNIŤ
Author: MZV SR
Last saved by: spano

Informácia o priebehu a výsledkoch 10. zasadnutia Ministerskej rady OBSE
Porto 6.12.-7.12.2002

	V dňoch 6.-7. decembra 2002 sa uskutočnilo v Porte 10. zasadnutie Ministerskej rady OBSE.  Funkciu predsedu OBSE vykonávalo v roku 2002 Portugalsko. 

	Zasadnutie Ministerskej rady OBSE sumarizovalo aktivity organizácie v tomto roku a prijalo rozhodnutia pre zameranie činnosti organizácie v nasledujúcom období.

A. Priebeh zasadnutia Ministerskej rady OBSE

	Zasadnutie Ministerskej rady OBSE bolo rozdelené do dvoch pracovných dní. V prvý deň sa uskutočnilo oficiálne otvorenie predstaviteľmi OBSE a Portugalska. V rámci troch plenárnych zasadnutí vystúpili jednotliví vedúci delegácií účastníckych štátov OBSE vrátane ministra zahraničných vecí SR E. Kukana. V závere 10. zasadnutia Ministerskej rady boli schválené - po dlhých diplomatických rokovaniach - dokumenty Ministerskej rady OBSE. 

	10. zasadnutie Ministerskej rady Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe potvrdilo, že tejto najväčšej regionálnej bezpečnostnej organizácii, združujúcej 55 štátov Európy, Severnej Ameriky a Strednej Ázie, chýba dostatok odhodlania začať zásadným spôsobom riešiť viaceré nahromadené problémy politického i inštitucionálneho charakteru. Jubilejné 10. zasadnutie nielenže nezmenšilo počet neriešených problémov, práve naopak, nastolilo ďalšiu, mimoriadne závažnú otázku platnosti záverov a záväzkov zo summitu OBSE v Istanbule v roku 1999. Ide o politické záväzky obsiahnuté tak v deklarácii zo summitu OBSE v roku 1999, ako aj záväzky prijaté v rámci Záverečného aktu z konferencie zmluvných štátov Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe. Nositeľmi záväzkov sú štáty Strednej Európy vrátane SR, ale aj Ruská federácia, ktorá má dlhodobo problémy s ich plnením najmä v Moldavsku a Gruzínsku.

Delegáciu SR na 10. zasadnutí Ministerskej rady OBSE v Porte viedol minister zahraničných vecí SR E. Kukan. Vedúci delegácie využil pobyt v Porte aj na bilaterálne rokovania s partnermi zo Slovinska, Rumunska a Švajčiarska, ako aj s vysokým komisárom OBSE pre národnostné menšiny.
Vo svojom vystúpení minister zahraničných vecí zdôraznil záujem SR na ďalšom rozvoji činnosti OBSE vo všetkých troch dimenziách a podčiarkol nutnosť väčšej súčinnosti a koordinácie aktivít OBSE s ostatnými medzinárodnými organizáciami, najmä pri hľadaní odpovedí na nové hrozby a riziká. Pripomenul angažovanosť SR pri plnení záväzkov v boji proti terorizmu a zopakoval zásadnú pozíciu SR v otázke ratifikácie Dohody o adaptácii Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe, t.j. ratifikácia Dohody v NR SR prichádza do úvahy až po splnení záväzkov zo summitu OBSE v Istanbule (1999) všetkými zainteresovanými krajinami. Minister zahraničných vecí E. Kukan v prejave vyzval Bielorusko, aby konštruktívne pristúpilo k ďalšej spolupráci s OBSE formou pokračovania činnosti misie OBSE v Minsku. Vo vzťahu k zákonu MR o zahraničných Maďaroch minister zahraničných vecí SR  vyzval relevantné európske inštitúcie k ďalšej angažovanosti v tejto otázke s cieľom zosúladenia tohto zákona s medzinárodnými normami a štandardmi. Problematika Zákona o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách nebola spomenutá vo vystúpeniach ministrov zahraničných vecí Maďarskej republiky a Rumunska.  

B.  Výsledky zasadnutia Ministerskej rady OBSE

	V rámci 10. zasadnutia Ministerskej rady OBSE boli prijaté nasledujúce dokumenty a rozhodnutia: 

Portská ministerská deklarácia
	
	Ministri zahraničných vecí účastníckych štátov OBSE potvrdili svoj záväzok podporovať bezpečnosť a spoluprácu v oblasti OBSE bez deliacich čiar, na základe vzájomnej dôvery a spolupráce pri riešení bezpečnostných otázok v duchu transparentnosti a partnerstva. Úsilie OBSE bude doplnené tými ďalšími medzinárodnými organizáciami a inštitúciami, s ktorými OBSE úzko spolupracuje na základe Platformy kooperatívnej bezpečnosti. Aby organizácia mohla efektívne reagovať na súčasné a budúce požiadavky, musí pokračovať počas r. 2003 v rozpracovaní stratégie, ktorá by bola venovaná hrozbám bezpečnosti a stability v 21. storočí. Prijatie rozhodnutia o konaní výročných bezpečnostných hodnotiacich konferenciách zabezpečí rámec na posilnenie bezpečnostného dialógu a na zhodnotenie práce v bezpečnostnej oblasti, ktorú OBSE vykoná. Ministerská rada tiež rozhodla o potrebe hodnotenia úlohy OBSE v mierových operáciách. Ľudská dimenzia ostáva naďalej v centre záujmu OBSE. Tomu majú slúžiť aj nové modality konania implementačných zasadnutí ľudskej dimenzie prijaté v r. 2002. V deklarácii sa vyslovuje podpora ďalšiemu boju proti obchodovaniu s ľuďmi, tolerancii a nediskriminácii. Ministri zahraničných vecí poukázali na pretrvávanie konfliktov v rôznych častiach oblasti pôsobenia OBSE, ktoré môžu mať dosah na mier a stabilitu a zaviazali sa intenzifikovať úsilie na vyriešenie týchto konfliktov. 
	Neoddeliteľnou súčasťou komplexného prístupu k bezpečnosti je kontrola zbrojenia, opatrenia na upevnenie dôvery a bezpečnosti, preto Ministerská rada  privítala rozhodnutia Fóra pre bezpečnostnú spoluprácu týkajúce sa posilnenia realizácie dokumentu OBSE o malých a ľahkých zbraniach, o prístupe k rizikám, ktoré spôsobujú nadmerné zásoby munície a výbušnín a o posilnení úlohy Kódexu správania o politicko-vojenských aspektoch bezpečnosti v boji proti terorizmu. 
	Deklarácia potvrdila dôležitosť úlohy OBSE v novom bezpečnostnom prostredí. Ministerská rada potvrdila svoje rozhodnutie posilniť organizáciu a prispôsobiť ju meniacim sa okolnostiam. Na druhej strane však treba konštatovať, že z textu deklarácie vypadli pasáže týkajúce sa neplnenia časti politických záväzkov RF z Istanbulského summitu a boli nahradené novým znením dohodnutým medzi delegáciami USA a RF. SR spolu s ČR a PR patrili medzi štáty, ktoré si svoje záväzky splnili, preto predniesli vlastné interpretačné vyhlásenia odmietajúce aplikáciu príslušného textu deklarácie (o nesplnení záväzkov) na svoje krajiny.

Charta OBSE na predchádzanie a boj proti terorizmu

	V Charte účastnícke štáty uznávajú nevyhnutnosť koordinovaného a komplexného prístupu k aktom medzinárodného terorizmu, ktoré predstavujú hrozbu pre medzinárodný mier a bezpečnosť. Účastnícke štáty sa zaviazali k vzájomnej spolupráci pri potláčaní terorizmu. Potvrdili dôležitosť dohovorov a protokolov OSN, rezolúcie BR OSN č. 1374 (2001), ako aj spoločného boja proti rizikám, ktoré predstavuje nelegálne šírenie a prístup ku konvenčným zbraniam vrátane ručných a ľahkých zbraní. 

	Rozhodnutia Ministerskej rady OBSE:

1.	V oblasti realizácie záväzkov a aktivít v boji proti terorizmu Ministerská rada OBSE rozhodla  o tom, že všetky účastnícke štáty, orgány a inštitúcie budú pokračovať v realizácii svojich záväzkov z bukureštskej Ministerskej rady OBSE. Rada potvrdila záväzok všetkých štátov stať sa tak rýchlo, ako to bude len možné, zmluvnými stranami všetkých dvanástich dohovorov a protokolov OSN zameraných na boj proti terorizmu a uvítala priatie týchto dohovorov štátmi, ktoré už tak urobili. Ministerská rada sa rozhodla zintenzívniť svoje úsilie v boji proti terorizmu, pričom chce využiť svoje skúsenosti z oblasti včasného varovania, prevencie konfliktov, krízového manažmentu a postkonfliktnej obnovy. 
2.	MiR rozhodla pokračovať v práci na rozvoji komplexnej stratégie OBSE, ktorá by reagovala na hrozby pre bezpečnosť a stabilitu v 21. storočí. Stratégiu majú vypracovať spoločným úsilím Stála rada OBSE a Fórum pre bezpečnostnú spoluprácu OBSE. 
3.	MiR rozhodla o ustanovení výročnej bezpečnostnej hodnotiacej konferencie, ktorej cieľom bude zabezpečiť rámec pre posilnenie bezpečnostného dialógu a zhodnotenie práce v bezpečnostnej dimenzii OBSE. Konferencia sa bude schádzať raz ročne – spravidla vo Viedni.
4.	MiR uložila Stálej rade OBSE posúdiť mierové operácie s cieľom zhodnotiť možnosti OBSE pre vykonávanie mierových operácií a identifikovať alternatívy pre potenciálne zapojenie OBSE do mierových operácií v regióne OBSE.
5.	MiR uložila Stálej rade OBSE vypracovať dokument zameraný na novú stratégiu OBSE v hospodárskej a environmentálnej oblasti vrátane odporúčaní a návrhov pre dodatočné záväzky.
6. MiR rozhodla o zintenzívnení úsilia na udržanie a posilnenie tolerancie a nediskriminácie v spolupráci s ostatnými relevantnými medzinárodnými organizáciami a občianskou spoločnosťou predovšetkým prostredníctvom výmeny informácií a skúseností z najlepšej praxe. Vyzvala relevantné orgány účastníckych štátov OBSE urýchlene a nestranne vyšetriť násilné činy, osobitne v prípadoch, kde sú dôvodné podozrenia, že boli motivované agresívnym nacionalizmom, rasizmom, šovinizmom, xenofóbiou, antisemitizmom a násilným  extrémizmom, ako aj postaviť pred súd tých, ktorí sú za ne zodpovední v súlade s vlastnými zákonmi a v zhode s relevantnými medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv. 
7.	MiR vyzvala účastnícke štáty, aby venovali väčšiu pozornosť odporúčaniam ODIHR vypracovaným na základe pozorovania volieb. Uložila Stálej rade zvážiť potrebu vypracovania dodatočných záväzkov o voľbách v duchu posilnenej spolupráce s ostatnými medzinárodnými organizáciami,  ako aj medzi účastníckymi štátmi.
8.	MiR schválila usmernenie pre činnosť predsedníckej krajiny OBSE, do ktorého sú včlenené aj doteraz zaužívané pravidlá: predsedníctvo v trvaní jedného roka vykonávané ministrom zahraničných vecí, kroky predsedníctva musia byť podnikané v zhode so stanoviskami zaujímanými účastníckymi štátmi (zohľadňujúc celé spektrum názorov), predsedníckej krajine má pomáhať krajina predchádzajúceho, ako aj nasledujúceho predsedníctva, ktoré spolu majú fungovať ako trojka. Kvôli zachovaniu „inštitucionálnej pamäte“ je potrebné, aby úradujúce predsedníctvo poskytlo Sekretariátu OBSE potrebné informácie, aby sa zachovala kontinuita v činnosti organizácie. 
9.	MiR rozhodla o novom umiestnení Sekretariátu OBSE a predstaviteľa pre slobodu médií vo Viedni podľa dohody s rakúskou vládou a na jej náklady. 
10.    MiR súhlasila s tým, aby predsedníctvo OBSE v  r. 2004 prevzalo Bulharsko, ako aj s tým, aby túto funkciu zastávalo v roku 2005 Slovinsko.
11. 	MiR rozhodla o tom, že ďalšie 11. zasadnutie MR OBSE sa bude konať v Holandsku 
v dňoch 1.-2.12.2003.

 Vyhlásenia k regionálnym otázkam

Zasadnutie Ministerskej rady prijalo  päť vyhlásení k situácií v niektorých regiónoch OBSE - juhovýchodnej Európe, strednej Ázii, Náhornému Karabachu, Moldavsku a Gruzínsku. Aj v prípade týchto dokumentov sa konečný text výrazne líši od predstáv väčšiny účastníckych štátov. Vyhlásenia akcentujú predovšetkým pozitívne javy a vyhýbajú sa kritickému hodnoteniu reálnej situácie a pretrvávajúcich problémov. V prípade prvých troch dokumentov mali hlavné slovo pri príprave textov dotknuté krajiny, v prípade Moldavska a Gruzínska hlavnými navrhovateľmi vzhľadom na politické záväzky RF z Istanbulského summitu a vzájomnú koordináciu boli delegácie USA a RF. Výsledné texty sa vyhli kritike RF pre nesplnenie časti politických záväzkov týkajúcich sa stiahnutia ruských jednotiek a vojenskej výzbroje z územia Moldavska a Gruzínska a logicky boli týmito dvoma štátmi kritizované vo forme interpretačných vyhlásení. RF pritom taktiež odmietla rokovať o dokumente hodnotiacom  situáciu v Čečensku.

C.   Závery

	10. zasadnutie Ministerskej rady OBSE splnilo očakávania účastníckych štátov OBSE len čiastočne. 
Najdôležitejším dokumentom Ministerskej rady je politická deklarácia. Aj keď sa v určitých fázach prípravy tej tohtoročnej zdalo, že snaženie účastníckych štátov sa skončí neúspešne, nakoniec bola dosiahnutá dohoda o texte, ktorý bol aspoň zdanlivo prijateľný pre všetky krajiny. Rozhodujúci vplyv na prijatie deklarácie a nakoniec aj niektorých iných dokumentov mali strategické záujmy USA, ktoré boli pripravené, v záujme udržania RF v  protiteroristickej koalícii a tiež v súvislosti s pripravovanými krokmi proti Iraku, ísť ďaleko za rámec predtým deklarovaných postojov. Najmä zásluhou týchto dvoch priorít americkej zahraničnej politiky vypadli z textu deklarácie problémové pasáže týkajúce sa neplnenia časti politických záväzkov RF z Istanbulského summitu a boli nahradené novým znením, dohodnutým medzi delegáciami USA a RF, ktoré zámerne vnieslo do textu deklarácie zovšeobecňujúce prvky. Za istý nedostatok deklarácie je treba považovať aj skutočnosť, že do textu sa nedostala zmienka o závažnom  probléme celého roku 2002 – zjavnej neochoty bieloruskej vlády umožniť pokračovanie činnosti misie OBSE v Minsku.
Ministerská rada prijala Chartu o prevencii a boji proti terorizmu a taktiež rozhodnutie o implementácii záväzkov OBSE v tejto oblasti. Napriek tomu, že terorizmus je považovaný za najväčšiu hrozbu stabilite a bezpečnosti a boj proti nemu je jednoznačnou prioritou väčšiny demokratických štátov a medzinárodných organizácií, charakter vyššie uvedených dokumentov závažnosti problému nezodpovedá. V uvedených textoch sa opakujú známe princípy a postoje bez akejkoľvek pridanej hodnoty. Málo adresné z obsahovej stránky je aj rozhodnutie o praktickom plnení záväzkov z oblasti boja proti terorizmu. Vysvetlenie tohoto očividne nevyváženého pomeru medzi hrozbou terorizmu a konkrétnymi krokmi zo strany OBSE a jej účastníckych štátov je treba hľadať vo veľmi obmedzenej úlohe, ktorú prisudzujú OBSE v tejto otázke Spojené štáty americké.
Výročné bezpečnostné konferencie, o ktorých konaní rozhodla Ministerská rada, sa môžu stať dôležitým indikátorom plnenia záväzkov účastníckych štátov v oblasti bezpečnosti a nástrojom na vyvíjanie tlaku na tie štáty, ktorých praktická politika v politicko-bezpečnostnej oblasti nezodpovedá očakávaniam.
Na rozdiel od dokumentov politicko-bezpečnostného charakteru sa prijaté dokumenty z ľudskej dimenzie dajú označiť ako zamerané na budúcnosť s cieľom posilniť doterajšie záväzky. Týka sa to najmä dokumentu o obchodovaní s ľuďmi, v ktorom sa účastnícke štáty zaväzujú prijímať radikálnejšie opatrenia pre boj s organizátormi tejto modernej formy otroctva a predovšetkým poskytovať širšiu a účinnejšiu pomoc obetiam obchodovania. Podobne možno kladne hodnotiť dokument o tolerancii a nediskriminácii, ktorý vyzýva účastnícke štáty k intenzívnejšiemu úsiliu pri presadzovaní tolerancie a potláčaní negatívnych javov v tejto oblasti.
	
10. zasadanie Ministerskej rady OBSE ponechalo nezodpovedanou  aj otázku konania budúceho summitu OBSE. Vrcholná schôdzka účastníckych štátov OBSE by sa mala podľa dokumentov staršieho dátumu konať spravidla každé dva roky. Pritom ostatný summit sa uskutočnil v roku 1999 a práve rok 2003 bol väčšinou štátov považovaný za najvhodnejší tak z vnútropolitických hľadísk vplyvných štátov, ako aj voľnosti medzinárodného kalendára. Nakoniec sa táto záležitosť nedostala na rokovací stôl, čo s najväčšou pravdepodobnosťou posunie konanie summitu OBSE až na rok 2005.

	SR sa aktívne a konštruktívne zúčastňovala na príprave a priebehu 10. zasadnutia  Ministerskej rady OBSE. Svojou činnosťou v priebehu roka 2002, ako aj účasťou na zasadnutí, osobitne vystúpením ministra zahraničných vecí, potvrdila svoj aktívny prístup k plneniu záväzkov, ktoré prijali účastnícke krajiny na predchádzajúcom zasadnutí Ministerskej rady, ako aj na summite OBSE v r. 1999 v Istanbule.