Title: Národný inšpektorát práce
Author: Kasanovci
Last saved by: berecova
Company: -

1.	Úvod

Nelegálna práca (nelegálne zamestnávanie) patrí k sprievodným negatívnym javom všetkých moderných ekonomík. Nerovné podmienky pri dosahovaní zisku zo zárobkovej činnosti, či podnikania poškodzujú tie subjekty – podnikateľov a zamestnancov, ktorí podnikajú a pracujú korektne, t. j. ktorí pracujú na základe pracovnej zmluvy, ohlasujú zárobkovú činnosť, odvádzajú dane, dodržiavajú v pracovnoprávnych vzťahoch zákonom stanovené normy, a preto majú vyššie mzdové náklady a nižší ekonomický profit.
     Neregulárne (nelegálne) ekonomické aktivity pri zamestnávaní a podnikaní osôb vnášajú nesúlad do legislatívou stanovených pravidiel v danej oblasti, vyvolávajú disproporcie na trhu práce a bývajú príčinou konfliktných vzťahov nielen medzi podnikateľmi a zamestnancami, ktorí do týchto vzťahov bezprostredne vstupujú, ale aj medzi nimi a príslušnými štátnymi orgánmi alebo verejnoprávnymi inštitúciami.
Hlavným motívom nelegálneho zamestnávania je zvyšovanie ziskov z podnikania. Hlavnou príčinou porušovania právnych predpisov zo strany zamestnancov (domácich aj cudzincov) je snaha o získanie a udržanie pracovného miesta, ktoré je relatívne atraktívne, či už z pohľadu podmienok miestneho trhu práce (u našich občanov), či trhu práce krajiny pôvodu cudzincov. Pri trvaní na zákonom stanovených podmienok by tieto osoby pracovné miesta spravidla nezískali. Trvanie na dodržiavaní právnych predpisov preto nepochybne zvyšuje konkurencieschopnosť legálnej pracovnej sily.
     Kľúčový význam medzi činiteľmi súvisiacimi s výskytom nelegálnej práce má predovšetkým legislatívne prostredie, ale aj stabilita ekonomického prostredia. Výkon nelegálnej práce sa stáva jedným z motívov pre účelovú registráciu sa odhadujú na 3 mld. korún ročne.
     V neposlednom rade treba vidieť za nelegálnou prácou aj sociálny aspekt. Nelegálne zamestnávané osoby sa ocitajú bez akejkoľvek právnej ochrany, ktorá za normálnych okolností a legálnych podmienok súvisí s vykonávanou prácou. Nelegálne zamestnávané osoby prichádzajú prakticky o všetky právne nároky vyplývajúce z riadneho pracovného pomeru, ako je právo na poskytnutie mzdy, dodržiavanie dĺžky pracovného času, dovolenky, stravovania, odškodnenie pracovného úrazu, poskytnutie osobných ochranných pracovných prostriedkov a pod.
     Snahou každej krajiny je obmedziť nelegálnu prácu na minimum. Najväčšie nebezpečie, ktoré môže priniesť tolerantný prístup k tomuto javu je pohyb nelegálnych finančných tokov v ekonomike. Preto má rovnako veľký, ak nie väčší význam, popri kontrolnej funkcii orgánov inšpekcie práce aj kontrolná funkcia ďalších štátnych orgánov a verejnoprávnych inštitúcií. Významnejšie postavenie v tomto smere by mali zaujať najmä daňové orgány. Z poznatkov fungovania kontrolného systému v iných krajinách je známe, že externé kontroly u zamestnávateľov vykonávajú aj úrady práce (napr. Spolkový úrad práce v SRN) a sociálne a zdravotné poisťovne (Francúzsko, SRN). V našich podmienkach sú uvedené inštitúcie spravidla viazané na „servis“ orgánov inšpekcie práce.
     Nelegálna práca a nelegálne zamestnávanie môžu byť v období častejších alebo zásadných zmien v oblasti legislatívy vyvolávané a podporované zámerne, ale aj neúmyselne v dôsledku nedostatočnej informovanosti. Konfrontácia nových legislatívnych úprav s praxou si vyžaduje ich priebežné prispôsobovanie a časté úpravy, čo v konečnom dôsledku znižuje úroveň právneho vedomia a môže mať aj negatívny dopad na mieru skrytej zamestnanosti (nelegálnej práce).
     Zásadné štrukturálne zmeny vo väčšine odvetví našej ekonomiky spôsobili veľké presuny osôb do súkromného sektora, najmä do malých súkromných firiem v oblasti stavebníctva, služieb, obchodu, kde sa zaznamenáva najväčší výskyt nelegálnej práce. Značný nárast počtu týchto zamestnávateľských a podnikateľských subjektov neumožňuje vždy dôslednú a systematickú kontrolu zo strany príslušných orgánov.

2. Vymedzenie pojmu nelegálna práca 

     Nevyhnutným predpokladom úspešného potierania, vyhľadávania a kontroly nelegálnej práce je jej definovanie. Platná legislatíva v Slovenskej republike nemá doposiaľ právnu úpravu, ktorá by túto problematiku riešila, tak ako je to napr. v Slovinsku, Poľsku, SRN, Francúzsku.
     Právne úpravy nelegálnej práce a jej definovanie v legislatíve príslušných krajín je rôznorodé. V podstate je odrazom vzťahu tohoto javu k regulačným systémom na trhu práce, ktoré môžu byť podľa konkrétnych ekonomických, spoločenských a politických podmienok striktné a v dôsledku toho ľahšie vynutiteľné (napr. štáty severnej Európy) alebo značne tolerantné (napr. V. Británia). Pozitívna je napr. skúsenosť z Írska, kde štát umožnil legalizáciu pracovných vzťahov vyhlásením 6 mesačného „moratória“. Po uplynutí tejto lehoty však pristúpil k uplatneniu prísnych sankcií voči tým, ktorí túto možnosť nevyužili a naďalej zamestnávali osoby nelegálnym spôsobom. 
    Všeobecne sa uznáva, že nelegálna práca sa považuje za subsystém tieňovej (šedej) ekonomiky, ktorá zahŕňa, resp. v ktorej sa „skrývajú“ dva javy a to – práca a zamestnávanie. Adekvátne tomu sa používajú dva pojmy, ktoré prevzala legislatíva viacerých krajín – nelegálna práca a nelegálne zamestnávanie. Tieto dva pojmy treba rozlišovať tak, že pri nelegálnej práci ide o určitý druh nepovoleného vykonávania činnosti, resp. vykonávania činnosti v rozpore so zákonom, alebo neprihlásenú činnosť, ktorá umožňuje neprihlásený príjem. O nelegálnom zamestnávaní možno hovoriť spravidla v prípadoch, keď toto nespĺňa ustanovenia platných pracovnoprávnych predpisov.
     Definovanie nelegálnej práce v legislatíve príslušných krajín je rôzne,  najmä z toho pohľadu, či tieto krajiny pri riešení problémov inklinujú skôr k stimulačnej alebo reštriktívnej politike. 
      Na medzinárodnej úrovni bola prijatá všeobecná definícia nelegálnej práce v tom zmysle, že je to „hlavná alebo vedľajšia pravidelne vykonávaná profesionálne zárobková aktivita na hranici alebo mimo rámec zákonných a zmluvných povinností“. Ide teda o všetky aktivity, ktoré by mohli byť započítané do hrubého domáceho produktu a nie sú nelegálne (kriminálne) svojou vlastnou podstatou. Nelegálne sa stávajú až v celkovom kontexte, pretože nie sú napr. prihlásené, neplynú z nich dane a platby na sociálne a zdravotné poistenie, osoby pri týchto činnostiach nie sú kryté zákonnou ochranou poskytovanou platným pracovnoprávnym zákonodarstvom, kolektívnymi zmluvami a pod.
     Zahraničné štúdie zaoberajúce sa problematikou nelegálnej práce používajú členenie približujúce sa skôr vlastnému charakteru vykonávaných prác (viac osvetľujú kontext, v ktorom sa práca stáva nelegálnou prácou). Podľa týchto prameňov možno nelegálnu prácu členiť na :
a)	výrobu zatajenú v rámci registrovaných firiem, pôsobiacich v oficiálnom sektore   
     (sprevádzanú falšovaním účtovných dokladov a daňovými únikmi),
b)  výrobu utajených (neregistrovaných firiem)
c)	nelegálnu prácu ako takú (činnosť neprihlásených zamestnancov v rámci registrovaných i 
     neregistrovaných firiem),
d)	príjmy zatajenej povahy (napr. precenenie skutočných nákladov, využitie podnikových 
     materiálov a zariadení na súkromné účely).

     Legislatíva SR, ako už bolo uvedené, nemá zatiaľ platnú právnu úpravu, ktorá by definovala nelegálnu prácu. V praxi sa používa vymedzenie tohoto inštitútu, ktoré bolo upravené v tzv. 12 – Dohode, cieľom ktorej bolo upraviť  spoluprácu zúčastnených strán pri odhaľovaní
a)	zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú osoby bez založenia pracovnoprávneho vzťahu 
      v písomnej forme a následne z toho dôvodu vyplácajú odmenu za prácu, z ktorej 
      nezabezpečia daň z príjmov, ani poistné na zdravotné poistenie, nemocenské poistenie, 
      dôchodkové zabezpečenie a príspevok na poistenie v nezamestnanosti,
b)	osôb pracujúcich bez založenia pracovnoprávneho vzťahu v písomnej forme, osôb 
      vedených v evidencii nezamestnaných, ktoré vykonávajú samostatnú zárobkovú činnosť,
c)	osôb vykonávajúcich podnikateľskú činnosť bez príslušného oprávnenia na podnikanie,
d)  cudzích štátnych príslušníkov, ktorí sú zamestnaní v SR bez povolenia na zamestnanie a 
     bez povolenia dlhodobého pobytu za účelom zamestnania.

     Uvedené vymedzenie predmetu Dohody je v podstate aj definovaním nelegálnej práce (nelegálneho zamestnávania).

     Väčšina krajín a aj definícia MOP považuje nelegálne zamestnávanie za segment nelegálnej práce (práce na čierno). Táto definícia je jednoduchšia, pretože sa vzťahuje na všetky formy zamestnávania u zamestnávateľa, ktoré nie sú v súlade s pracovnoprávnymi predpismi v tej ktorej krajine. Nakoľko sú pracovnoprávne predpisy v jednotlivých krajinách odlišné, odlišné sú aj formy nelegálnej práce.

3. Opatrenia v oblasti potierania nelegálnej práce v SR

     V snahe prekryť určité právne vákuum v legislatíve i v systéme kontrolných orgánov v SR, bola prijatá v apríli 2000 „Dohoda o spolupráci pri koordinácii a výkone kontroly nelegálnej práce“, ktorú uzatvorili príslušné zainteresované inštitúcie (platila do 31.12.2002).
     Na základe poznatkov z realizácie uvedenej Dohody bol predložený na rokovanie vlády SR návrh opatrení zameraných na vyhľadávanie a potieranie nelegálnej práce, vrátane vyhodnotenia doterajšieho postupu, ktoré boli schválené uznesením vlády SR č. 366/2001.
     Cit. uznesením vlády bol prijatý komplexný program, resp. súbor opatrení na potieranie nelegálnej práce v oblasti legislatívnych opatrení a inštitucionálnych vzťahov. Dôležitý bol najmä návrh legislatívnych opatrení, ktoré mali za cieľ zefektívniť odhaľovanie a kontrolu nelegálnej práce. V súlade s uznesením vlády SR č. 366/2001 sa podarilo viaceré úlohy v danej oblasti zrealizovať. Zákonom č. 231/2002 Z. z., ktorým sa novelizoval zákon č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce, bolo orgánom inšpekcie práce dané oprávnenie požadovať preukázanie totožnosti fyzických osôb nachádzajúcich sa na pracoviskách zamestnávateľa a vysvetlenie dôvodu ich prítomnosti vrátane predloženia dokladov preukazujúcich existenciu pracovnoprávneho vzťahu týchto osôb. Platná legislatíva však naďalej neumožňuje orgánom inšpekcie práce výkon dozoru na súkromných pozemkoch alebo v súkromných priestoroch, kde je pomerne častý výskyt nelegálnej práce (výstavba a rekonštrukcie rodinných domov a bytov, súkromné farmy). Taktiež sa javí potreba efektívnejšieho a pružnejšieho využívania kapacít orgánov inšpekcie práce, ktoré sú za daného stavu viazané na územnú pôsobnosť príslušného krajského inšpektorátu.
     Kontrolnú činnosť orgánov inšpekcie práce by zefektívnilo napr. zavedenie systému preukazov o sociálnom poistení (identifikačné karty sociálneho zabezpečenia), ktorý funguje v SRN. Systém je založený na tom, že zamestnanec pri každom nástupe do zamestnania je povinný predložiť zamestnávateľovi túto kartu a v stanovených prípadoch (rizikové odvetvia) ju musí mať pri sebe. Pokiaľ je občan vedený v evidencii uchádzačov o zamestnanie, bez ohľadu na skutočnosť, či poberá dávku v nezamestnanosti, je identifikačná karta uložená na príslušnom územnom úrade. Ak je občan z evidencie uchádzačov o zamestnanie vyradený, alebo nespĺňa podmienky na zaradenie do evidencie uchádzačov o zamestnanie, ale poberá dávku sociálnej pomoci, je identifikačná karta uložená na príslušnom územnom úrade. Porušovanie povinností v tejto oblasti tak zo strany zamestnanca ako aj zamestnávateľa podlieha prísnym sankciám, vrátane trestnoprávnych.
     Ďalšou dôležitou zmenou bolo prijatie nového Zákonníka práce (zákon č. 311/2001 Z. z.), ktorý okrem iného zakotvil požiadavku, v zmysle ktorej pracovný pomer sa zakladá písomnou pracovnou zmluvou medzi zamestnávateľom a zamestnancom. Aj keď táto úprava do určitej miery zúžila priestor pre nelegálne zamestnávanie, skutočnosť, že pracovný pomer (z hľadiska právnej ochrany a právnej istoty zamestnanca) môže byť založený aj ústnou dohodou, tieto možnosti v plnom rozsahu neeliminuje. 
     Aj keď bol zrušený inštitút dohôd o pracovnej činnosti (§ 226a  ZP), poznatky orgánov inšpekcie práce potvrdzujú, že  naďalej existuje značný priestor pre zneužívanie inštitútu dohôd o vykonaní prác (§ 226 ZP) na obchádzanie zákona, resp. jeho zneužívanie na výkon nelegálnej práce. Týmito dohodami sa zakrýva skutočný výkon práce, ktorý   má    vzhľadom na vymedzenie pracovnej úlohy jednoznačne charakter pracovnoprávneho vzťahu, taktiež problematická je kontrola dodržiavania limitu 300 hodín predpokladaného rozsahu prác v kalendárnom roku, nakoľko nie je daná povinnosť evidencie počtu odpracovaných hodín, ako je to pri riadnom pracovnom pomere (§ 99 ZP). Okrem uvedeného, inštitút dohôd o vykonaní práce je v značnej miere využívaný na zastieranie nelegálnej práce aj vzhľadom na možný súbeh práce na dohodu a poberania podpory v nezamestnanosti. 
     Zákonom č. 678/2002 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov boli s účinnosťou od 1.1.2003 vyprecizované ustanovenia cit. zákona tak, že Okresný úrad práce na základe písomného oznámenia inšpektorátu práce vyradí z evidencie nezamestnaných toho občana, ktorý vykonával práce bez založenia pracovnoprávneho vzťahu. Za účelom realizácie úloh vyplývajúcich z cit. novely bola uzavretá dohoda medzi Národným úradom práce  a Národným inšpektorátom práce o spolupráci v danej oblasti, s účinnosťou od 1.5.2003.
Uvedené zmeny legislatívy prispievajú k zefektívneniu kontroly nelegálnej práce, naďalej však zostávajú v tejto oblasti otvorené niektoré otázky, ktoré bude potrebné legislatívne doriešiť.

4. Návrh zákona o nelegálnej práci

     Jednou z úloh, ktoré vyplynuli z uznesenia vlády SR č. 366/2001 bolo vypracovanie návrhu zákona o nelegálnej práci. Návrh zákona po pripomienkovom konaní bol v apríli 2002 predložený  na prerokovanie v Legislatívnej rade vlády SR a RHSD a v septembri 2002 bol prerokovaný vo vláde SR. K ďalšiemu legislatívnemu pokračovaniu  zatiaľ nedošlo.
    Za pozitívum návrhu zákona možno považovať snahu zadefinovať inštitút  nelegálnej práce (nelegálneho zamestnávania) v intenciách obdobných právnych úprav platných v zahraničí. Konštrukcia zákona v zásade vychádza zo stavu, aký existoval v čase platnosti tzv. 12-Dohody , t.j. kontrola nelegálnej práce by sa mala aj naďalej uskutočňovať v intenciách kompetencií príslušných orgánov v zmysle platnej legislatívy. Problémom vyhľadávania a kontroly nelegálnej práce aj naďalej zostáva to, že nelegálna práca (nelegálne zamestnávanie) zahŕňa, resp. musí kumulatívne spĺňať viacero znakov, pričom ich zisťovanie  je v kompetencii viacerých alebo iných kontrolných orgánov, ktoré sa však spravidla nezúčastňujú priamo na danej kontrolnej akcii. Preto aj z pohľadu toho ktorého kontrolného orgánu sú kritériá pre kvalifikovanie a vykazovanie prípadov  nelegálnej práce  rôzne. Napr. ak orgán inšpekcie práce zistí, že osoba vykonávajúca práce na pracovisku zamestnávateľa   nemá písomnú pracovnú zmluvu,  pričom obe strany budú zhodne tvrdiť  (ako v prevažnej väčšine prípadov zisťujú orgány inšpekcie práce), že došlo k ústnej dohode o všetkých náležitostiach v zmysle § 43 ZP, nemožno tento vzťah považovať z pohľadu kompetencií orgánov inšpekcie práce za nelegálnu prácu. Z hľadiska Zákonníka práce ide o regulárny pracovnoprávny vzťah, ktorý vznikol na základe ústnej dohody. V danom prípade nemožno zamestnávateľa sankcionovať  za nelegálnu prácu, ale „iba“ za porušenie § 42 Zákonníka práce čo možno kvalifikovať ako menej závažnejšie porušenie predpisov s nižšími sankciami, čo si kontrolované subjekty uvedomujú. Týmto kontrolná činnosť pre orgán inšpekcie práce v podstate vyčerpala možnosti odhalenia nelegálnej práce,  pretože aj keď ide o zjavné a dôvodné podozrenie z nelegálnej práce, nie je v jeho kompetencii kontrolovať, či dotyčná osoba poberá podporu v nezamestnanosti , dávky sociálnej  pomoci, či je prihlásená v sociálnej poisťovni alebo príslušnej zdravotnej poisťovni a pod. Vážnou prekážkou pri odhaľovaní nelegálnej práce je aj to, že zamestnávateľ má povinnosť prihlásiť zamestnanca do príslušnej poisťovne do 8 dní, a nie v deň nástupu do zamestnania. Pre overovanie týchto ale aj ďalších skutočností neexistuje pružný systém prepojenia informačných systémov, ktoré by umožňovali napr. orgánom inšpekcie práce overovať priamo na mieste výkonu dozoru, či je podozrivá osoba (bez písomnej pracovnej zmluvy) prihlásená v príslušnej poisťovni, či nie je v zozname poberajúcich podporu v nezamestnanosti a pod. Systém výmeny, resp. poskytovania informácií je administratívne náročný a neefektívny. V niektorých prípadoch platná legislatíva toto ani neumožňuje (napr. vo vzťahu orgánov inšpekcie práce k daňovým orgánom).
     Návrh zákona o nelegálnej práci, ktorý prešiel medzirezortným pripomienkovým konaním, sa nestretol s kladnou odozvou zainteresovaných orgánov a inštitúcií. S ohľadom na túto skutočnosť, ako aj s ohľadom na prebiehajúce legislatívne práce na transformácií  oblasti sociálnych služieb a zamestnanosti, je prijatie zákona o nelegálnej práci podmienené zavŕšením tohoto transformačného procesu. Viaceré problémy súvisiace so zefektívnením vyhľadávania a kontroly nelegálnej práce možno za daného stavu riešiť úpravou (novelami) platnej legislatívy.

5. Poznatky orgánov inšpekcie práce z kontroly nelegálnej práce za I. polrok 2003

    Kontrola nelegálnej práce, ako súčasť kontroly v oblasti pracovnoprávnych vzťahov, patrí orgánom inšpekcie práce sústavy Národného inšpektorátu práce. Ich kompetencie upravuje zákon č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení neskorších predpisov. Kontrolu vykonávajú výkonné orgány inšpekcie práce – krajské inšpektoráty práce a v oblasti jadrovej energetiky osobitne Národný inšpektorát práce.

    Kontrola nelegálnej práce (NP) tvorí jednu zo súčastí kontroly dodržiavania pracovnoprávnych a mzdových predpisov, do ktorej patria aj pracovné podmienky zamestnancov (najmä pracovný čas, pracovné podmienky mladistvých, mzdové predpisy, stravovanie, pracovné cesty a ďalšie), pričom orgány inšpekcie práce vykonávajú kontrolu dodržiavania predpisov v ďalších dvoch rozsiahlych a tiež významných oblastiach – bezpečnosti a ochrany zdravia pri  práci (BOZP) a bezpečnosti technických zariadení.
    Kontrola nelegálnej práce je spravidla tiež súčasťou prešetrovania sťažností a podnetov občanov a iných subjektov, ktoré sú významným zdrojom informácií v danej oblasti.
    Prehľad výkonov inšpekcie práce a podiel kontroly nelegálnej práce na výkonoch je uvedený v tabuľke č. 1.              

Tabuľka č. 1

Prehľad výkonov inšpekcie práce za obdobie I. polroka 2003

Zameranie výkonu

Spolu
(b+c+d)

g

Podiel KNP na všetkých výkonoch      (%)

h

Kontrola BOZP

Trhový dohľad

Kontrola pracovno-právnych vzťahov (PPV)

Podiel KNP na  kontrole PPV (%)

           
f

a

b

c

celkovo

d

z toho kontrola nelegálnej práce (KNP)

e

Počet | 6 454 | 223 | 5 385 | 2 366 | 43,9 | 12 062 | 19,6
Čas | 49 774 | 884 | 33 587 | 5 153 | 15 | 84 246 | 6

    Ako vyplýva z uvedeného prehľadu, podiel kontroly nelegálnej práce na počte všetkých výkonov inšpekcie práce je 19,6% (v predchádzajúcom II. polroku 2002 to bolo 16 %). 
     V rámci kontroly pracovnoprávnych vzťahov je podiel kontroly nelegálnej práce  
43,9 % (v predchádzajúcom období II. polroku 2002 to bolo 47 %).  Pokles výkonov súvisí s tým, že orgány inšpekcie práce po určitom etablovaní sa v oblasti kontroly nelegálnej práce prešli na štandardný režim kontrolnej činnosti (v hodnotenom období sa neuskutočnili mimoriadne, celoplošné kontroly s osobitným zameraním na nelegálnu prácu).
    Kontrole pracovnoprávnych vzťahov  venovali inšpektori práce 33 587 hodín, z toho osobitne len kontrole nelegálnej práce 5 153 hodín  (6,1 %).
    V I. polroku 2003 bolo v oblasti pracovnoprávnych vzťahov (PPV) vykonaných 5 385 kontrol, z toho 2 366 kontrol nelegálnej práce. Celkom bolo skontrolovaných 16 139 osôb. 
    Na základe písomnej pracovnej zmluvy bolo zamestnaných 14 303 osôb (88,6 %). V 32 prípadoch  (z toho 18 mužov, 12 žien , 2 cudzinci) bolo preukázané zamestnanie bez písomnej pracovnej zmluvy, alebo iného právne relevantného titulu, t. j. jednalo sa o nelegálnu prácu (tabuľka č. 2). V ďalších 29 prípadoch (z toho 10 mužov a 19 žien) bolo zistené zamestnávanie  bez písomnej pracovnej zmluvy, v rozpore so Zákonníkom práce, len na základe ústnej dohody (tabuľka č. 2).

Tabuľka č. 2
Nelegálna  práca – I. polrok 2003

Počet skontrolovaných osôb | spolu | Z toho
| 16 139 | muži | ženy | Mladiství bez určenie pohlavia | Cudzinci bez určenia pohlavia
| | 9 533 | 6 573 | 24 | 9
z toho | zamestnaní na základe písomnej pracovnej zmluvy § 42 ZP | 14 303 | 8 451 | 5 841 | 4 | 7
| zamestnaní bez písomnej pracovnej zmluvy podľa Zákonníka práce (ústna dohoda) | 29 | 10 | 19 | 0 | 0
| zamestnaní na základe dohôd podľa Zákonníka práce (§ 223, § 226, § 226a § 227 ZP) | 1 324 | 725 | 598 | 0 | 1
| osoby  vykonávajúce pracovné činnosti na základe dohôd podľa Občianskeho zákonníka (napr. zmluva o dielo § 631 a nasl.,  príkazná zmluva § 724 a nasl., zmluva o združení § 829 a nasl.) | 128 | 97 | 31 | 0 | 0
| osoby vykonávajúce pracovné činnosti na základe dohôd podľa Obchodného zákonníka (napr. zmluva o dielo § 536 a nasl., mandátna zmluva § 566 a nasl., zmluva o preprave vecí § 610 a nasl., zmluva o prevádzke dopravného prostriedku § 638 a nasl. | 156 | 131 | 25 | 0 | 0
| osoby vykonávajúce pracovné činnosti na základe dohôd podľa iného právneho titulu (napr.  žiak v rámci odbornej prípravy, osoba zúčastnená na rekvalifikačnom kurze, väzni vykonávajúci prácu a pod.). | 167 | 101 | 47 | 18 | 1
| Zamestnaní bez pracovnej zmluvy (písomnej alebo ústnej) | 32 | 18 | 12 | 2 | 0
| Počet hodín pri kontrole nelegálnej práce | 5 153,9 |

     V  rámci dodržiavania pracovnoprávnych ustanovení, vrátane kontroly nelegálnej práce bolo  zistených 4 646 porušení príslušných predpisov. Najväčší počet porušení v I. polroku 2003 sa týkal Zákonníka práce zákona č. 65/1965 Zb. v znení neskorších predpisov platného do 31.3. 2002 ( 59 porušení)  a  zákona č. 311/2001 Z. z.  s  účinnosťou od 1. 4. 2002,  celkom 
4 450  porušení t.j. 95,8 % . (Poznámka : Porušenie zákona č. 65/1965 Zb. bolo zistené v súvislosti s kontrolou PPV, ktoré vznikli pred 1. 4. 2002.).  Zamestnávatelia najčastejšie porušovali ustanovenia Zákonníka práce týkajúce sa náležitostí pracovnej zmluvy.
     Druhou najpočetnejšou skupinou zistených  porušovaní bolo porušenie zákona č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách (75 porušení) a č. 1/1992 Zb.  o mzde, odmene za pracovnú pohotovosť a o priemernom zárobku  v znení neskorších predpisov (56 porušení, pričom zistené porušenia sa týkali vzťahov, ktoré vznikli pred 1. 4. 2002).

     Podrobnejšie údaje sú uvedené v tabuľke č. 3.

Tabuľka č. 3 
Prehľad porušení predpisov v oblasti PPV
za  obdobie I. polroka 2003
 ( bez špecifického zamerania na nelegálnu prácu)
Predpis | Názov predpisu | Počet porušení

1/1992

zákon o mzde, odmene za pracovnú pohotovosť a o priemernom zárobku
(do 31. 3. 2002)

56

119/1992

zákon o cestovných náhradách
(platný do 30.6.2002)

6

283/2002

zákon o cestovných náhradách
(platný od 1.7.2002)

75

143/1992 | zákon o plate a odmene za pracovnú pohotovosť v rozpočtových a niektorých ďalších organizáciách a orgánoch | 0
65/1965 | Zákonník práce (do 31.3.2002) | 59
311/2001 | Zákonník práce (od 1.4.2002) | 4 450
Spolu | | 4 646

    Z hľadiska veľkosti kontrolovaných subjektov (počtu zamestnancov) najviac kontrol 
 (1 395) bolo vykonaných u subjektov zamestnávajúcich 1 – 9 zamestnancov a (1 044) u subjektov zamestnávajúcich 10 – 49 zamestnancov. Najväčší počet subjektov, v ktorých boli zistené nedostatky (724) bol v kategórii zamestnávateľských subjektov s počtom zamestnancov 1 – 9. Počet zistených nedostatkov u nich bol 2 222.
    Podrobnejšie údaje sú uvedené v tabuľke č. 4.

Tabuľka č. 4
                                    Prehľad nedostatkov v oblasti PPV
podľa veľkosti kontrolovaných subjektov za obdobie I. polroka 2003
Subjekty podľa veľkosti | počet subjektov kontrolovaných pri PPV | počet subjektov, v ktorých boli zistené nedostatky | počet nedostatkov zistených pri kontrole PPV
0 zamestnancov | 338 | | 110 | | 286 |
1 - 9 zamestnancov | 1 395 | | 724 | | 2 222 |
10 - 49 zamestnancov | 1 044 | | 481 | | 1 473 |
50 - 249 zamestnancov | 506 | | 183 | | 493 |
250 a viac zamestnancov | 160 | | 56 | | 172 |
Spolu | 3 443 | | 1 554 | | 4  646 |
   
  Z hľadiska právnej (podnikateľskej) formy zamestnávateľských subjektov najviac kontrol bolo vykonaných v kategórii podnikateľ – fyzická osoba (1 377) a v kategórii spoločnosť s ručením obmedzeným kategórii (1 271). 
     U týchto kategórií  bol  zistený aj  najväčší počet nedostatkov a to : 
     -   2 189 porušení v  spoločnosti s ručením obmedzeným ( 47,1 %)
     -   1 861 porušení, v kategórii  podnikateľ – fyzická osoba  ( 40,0 %).

Celkový prehľad je uvedený v tabuľke č. 5.

Tabuľka č. 5

Prehľad nedostatkov v oblasti  PPV podľa právnej formy kontrolovaných subjektov za obdobie I. polroka 2003
Právna forma | počet subjektov kontrolovaných pri PPV | počet subjektov, v ktorých boli zistené nedostatky | počet nedostatkov zistených pri kontrole PPV
Podnikateľ - fyzická osoba | 1 377 | 697 | 2 189
Spoločnosť s ručením obmedzeným | 1 271 | 615 | 1 861
Akciová spoločnosť | 275 | 100 | 275
Družstvo | 118 | 42 | 124
Príspevková organizácia | 88 | 25 | 51
Štátny podnik | 19 | 5 | 17
Ostatné | 295 | 70 | 129
Spolu | 3  443 | 1 554 | 4 646

Podľa OKEČ kontrolovaných subjektov bolo najviac kontrol vykonaných v odvetviach:
-	priemyselná výroba (944)
-	veľkoobchod a maloobchod, oprava motorových vozidiel a spotrebného tovaru ( 864)
-	stavebníctvo (292)
-	hotely a reštaurácie (285).

Najviac nedostatkov bolo zistených v odvetví  veľkoobchod a maloobchod, oprava motorových vozidiel, motocyklov a spotrebného tovaru (1 310).  Ďalšie odvetvia (OKEČ) s najväčším výskytom nedostatkov sú priemyselná výroba (1 129),  hotely a reštaurácie (625) a stavebníctvo (445).
Podrobnejšie údaje o zistených nedostatkoch podľa OKEČ kontrolovaných subjektov sú uvedené v tabuľke č. 6.

Tabuľka č.6
Prehľad nedostatkov v oblasti PPV
podľa OKEČ kontrolovaných subjektov za obdobie I. polroka 2003

OKEČ | počet subjektov kontrolovaných pri PPV | počet subjektov, v ktorých boli zistené nedostatky | | počet nedostatkov zistených pri kontrole PPV |
Poľnohospodárstvo, poľovn. a lesné hosp. | 224 | 80 | | 202 |
Ťažba nerastných surovín | 4 | 2 | | 3 |
Priemyselná výroba | 944 | 428 | | 1 129 |
Výroba a rozvod elektriny, plynu a vody | 26 | 5 | | 8 |
Stavebníctvo | 292 | 128 | | 445 |
Veľkoobchod a maloobchod, oprava motor. vozidiel, motocyklov a  spotrebného tovaru | 864 | 430 | | 1 310 |
Hotely a reštaurácie | 285 | 166 | | 625 |
Doprava, skladovanie a spoje | 131 | 70 | | 276 |
Peňažníctvo a poisťovníctvo | 21 | 5 | | 9 |
Nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum   a vývoj | 197 | 95 | | 310 |
Verejná správa a obrana, povinné sociálne zabezpečenie | 130 | 26 | | 36 |
Školstvo | 105 | 22 | | 38 |
Zdravotníctvo a sociálna starostlivosť | 61 | 32 | | 76 |
Exteritoriálne organizácie a združenia | 1 | 0 | | 0 |
Ostatné verejné, sociálne a osobné služby | 158 | 65 | | 179 |
Spolu | 3 443 | 1 554 | | 4 646 |

     Za nedostatky zistené pri kontrole PPV bolo navrhnutých 430 pokút v celkovej výške 9,507 mil. Sk. Z toho za prípady nelegálnej práce, ktoré boli  zistené pri kontrolných akciách, bolo navrhnutých kontrolovaným subjektom  21 pokút v celkovej výške 1,409 mil. Sk,  na čom mali najväčší podiel zamestnávateľské subjekty s počtom 1 – 9 zamestnancov (v počte 9) a subjekty s počtom 10 - 49 zamestnancov (v počte 8). Priemerná výška navrhnutých pokút v oblasti kontroly PPV sa pohybovala v sume 22 tis. Sk, pri zistení nelegálnej práce boli navrhované pokuty v priemernej výške 67 tis. Sk. 
    Podrobnejšie údaje sú uvedené v tabuľke č. 7 a 8.

Tabuľka č. 7
Celkový prehľad pokút navrhnutých pri kontrole PPV
podľa veľkosti kontrolovaných subjektov za obdobie  I. polroka 2003
Subjekty podľa veľkosti | pokuty navrhnuté pri kontrole PPV | | z toho pokuty navrhnuté pri zistení nelegálnej práce |
| počet | suma | počet | suma
0 zamestnancov | 38 | 961 500 | 4 | 185 000
1 - 9 zamestnancov | 199 | 4 053400 | 9 | 676 400
10 - 49 zamestnancov | 126 | 2 921 565 | 8 | 548 065
50 - 249 zamestnancov | 51 | 1 071 500 | 0 | 0
250 a viac zamestnancov | 16 | 500 000 | 0 | 0
Spolu | 430 | 9 507 965 | 21 | 1 409 465

Tabuľka č.8

       Prehľad pokút navrhnutých pri kontrole PPV podľa veľkosti kontrolovaných  
              subjektov organizáciám a jednotlivcom za obdobie I. polroka 2003

Subjekty podľa veľkosti počtu zamestnancov | pokuty navrhnuté pri kontrole PPV | z toho pokuty navrhnuté pri zistení nelegálnej práce
| organizáciám | jednotlivcom | organizáciám | jednotlivcom
| počet | suma | počet | suma | počet | suma | poč | suma
0    zamestnancov | 38 | 961 500 | 0 | 0 | 4 | 185 000 | 0 | 0
1 - 9 zamestnancov | 197 | 4 033 400 | 2 | 20 000 | 9 | 676 400 | 0 | 0
10 - 49 zamestnancov | 125 | 2 893 500 | 1 | 28 065 | 7 | 520 000 | 1 | 28 065
50 - 249 zamestnancov | 51 | 1 071 500 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
250 a viac zamestnancov | 16 | 500 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Spolu | 427 | 9 459 900 | 3 | 48 065 | 20 | 1 381 400 | 1 | 28 065

    Podľa právnej formy kontrolovaných subjektov bolo najviac pokút v súvislosti s nelegálnou prácou navrhnutých podnikateľom – fyzickým osobám, celkom 15 pokút vo výške 966 400 Sk a  v spoločnostiach s ručením obmedzeným, celkom 4 pokuty vo výške 355 000 Sk.

Podrobnejšie údaje sú uvedené v tabuľke č. 9 a č. 10.

Tabuľka č. 9

Celkový prehľad pokút navrhnutých pri kontrole PPV
podľa právnej formy kontrolovaného subjektu za obdobie  I. polroka 2003

Právna forma

Pokuty
           kontrole

navrhnuté pri
PPV

z toho pokuty zistení 
práce

navrhnuté pri
nelegálnej

| počet | suma | počet | suma
Podnikateľ - fyzická osoba | 210 | 4 531 900 | 15 | 966 400
Spoločnosť s ručením obmedzeným | 161 | 3 746 000 | 4 | 355 000
Akciová spoločnosť | 27 | 669 065 | 1 | 28 065
Družstvo | 14 | 286 000 | 1 | 60 000
Príspevková organizácia | 5 | 70 000 | 0 | 0
Štátny podnik | 1 | 10 000 | 0 | 0
Ostatné | 12 | 195 000 | 0 | 0
Spolu | 430 | 9 507 965 | 21 | 1 409 465

Tabuľka č. 10

       Prehľad pokút navrhnutých pri kontrole PPV podľa právnej formy kontrolovaného 
                subjektu organizáciám a jednotlivcom za obdobie I. polroka 2003

Právna forma | pokuty navrhnuté pri kontrole PPV | z toho pokuty navrhnuté pri zistení nelegálnej práce
| organizáciám | jednotlivcom | organizáciám | jednotlivcom
| počet | suma | počet | suma | počet | suma | poč | suma
Podnikateľ - fyzická osoba | 208 | 4 511 900 | 2 | 20 000 | 15 | 966 400 | 0 | 0
Spoločnosť s ručením obmedzeným | 161 | 3 746 000 | 0 | 0 | 4 | 355 000 | 0 | 0
Akciová spoločnosť | 26 | 641 000 | 1 | 28 065 | 0 | 0 | 1 | 28 065
Družstvo | 14 | 286 000 | 0 | 0 | 1 | 60 000 | 0 | 0
Príspevková organizácia | 5 | 70 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Štátny podnik | 1 | 10 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Ostatné | 12 | 195 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Spolu | 427 | 9 459 900 | 3 | 48 065 | 20 | 1 381 400 | 1 | 28 065

     Podľa odvetví (OKEČ) bolo v súvislosti s kontrolou nelegálnej práce najviac pokút navrhnutých v odvetví priemyselná výroba (8 pokút vo výške 436,4 tis. Sk), veľkoobchod a maloobchod, oprava motorových vozidiel, motocyklov a spotrebného tovaru, (4 pokuty vo výške 415,0 tis. Sk) a hotely a reštaurácie (4 pokuty vo výške 320,0 tis. Sk).

    Podrobnejšie údaje sú uvedené v tabuľke č. 11 a č. 12

Tabuľka č. 11

Celkový prehľad pokút navrhnutých pri kontrole PPV

podľa OKEČ za obdobie I. polroka 2003

OKEČ | pokuty navrhnuté pri kontrole PPV | z toho pokuty navrhnuté pri zistení nelegálnej práce
| počet | suma | počet | suma
Poľnohospodárstvo, poľovn. a lesné hosp. | 18 | 322 000 | 1 | 60 000
Výroba a rozvod elektriny, plynu a vody | 1 | 10 000 | 0 | 0
Priemyselná výroba | 103 | 2 666 900 | 8 | 436 400
Stavebníctvo | 45 | 1 030 000 | 1 | 50 000
Veľkoobchod a maloobchod, oprava motor. vozidiel, motocyklov a  spotrebného tovaru | 125 | 2 655 000 | 4 | 415 000
Hotely a reštaurácie | 55 | 1 281 000 | 4 | 320 000
Doprava, skladovanie a spoje | 25 | 440 000 | 2 | 100 000
Nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum   a vývoj | 28 | 648 065 | 1 | 28 065
Verejná správa a obrana, povinné sociálne zabezpečenie | 6 | 86 000 | 0 | 0
Školstvo | 2 | 33 000 | 0 | 0
Zdravotníctvo a sociálna starostlivosť | 7 | 110 000 | 0 | 0
Ostatné verejné, sociálne a osobné služby | 15 | 226 000 | 0 | 0
Spolu | 430 | 9 507 965 | 21 | 1 409 465

Tabuľka č. 12

                         Prehľad pokút navrhnutých pri kontrole PPV podľa OKEČ
                            organizáciám a jednotlivcom za obdobie I. polroka 2003

OKEČ | pokuty navrhnuté pri kontrole PPV | z toho pokuty navrhnuté pri zistení nelegálnej práce
| organizáciám | jednotlivcom | organizáciám | jednotlivcom
| počet | suma | počet | suma | počet | suma | poč | suma
Poľnohospodárstvo, poľovn. a lesné hosp. | 18 | 322 000 | 0 | 0 | 1 | 60 000 | 0 | 0
Výroba a rozvod elektriny, plynu a vody | 1 | 10 000 | 0 | 0 | 8 | 436 400 | 0 | 0
Priemyselná výroba | 103 | 2 666 900 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Stavebníctvo | 45 | 1 030 000 | 0 | 0 | 1 | 50 000 | 0 | 0
Veľkoobchod a maloobchod, oprava motor. vozidiel, motocyklov a  spotrebného tovaru | 124 | 2 645 000 | 1 | 10 000 | 4 | 415 000 | 0 | 0
Hotely a reštaurácie | 54 | 1 271 000 | 1 | 10 000 | 4 | 320 000 | 0 | 0
Doprava, skladovanie a spoje | 25 | 440 000 | 0 | 0 | 2 | 100 000 | 0 | 0
Nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum   a vývoj | 27 | 620 000 | 1 | 28 065 | 0 | 0 | 1 | 28 065
Verejná správa a obrana, povinné sociálne zabezpečenie | 6 | 86 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Školstvo | 2 | 33 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Zdravotníctvo a sociálna starostlivosť | 7 | 110 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Ostatné verejné, sociálne a osobné služby | 15 | 226 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Spolu | 427 | 9 459 900 | 3 | 48 065 | 20 | 1 381 400 | 1 | 28 065

6. Poznatky zainteresovaných ministerstiev

a)	Ministerstvo financií SR – Daňové riaditeľstvo SR

     Daňové orgány zameriavajú svoju pozornosť na odhaľovanie nelegálnej práce priebežne v rámci výkonu správy daní v zmysle zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o správe daní“). V prípade, že pri svojej činnosti zistia skutočnosti, ktoré poukazujú na porušovanie právnych predpisov v oblasti pracovného a sociálneho práva, informujú v súlade s § 23 cit. zákona o správe daní príslušné orgány o zistených skutočnostiach.

     V priebehu prvého polroka 2003 bolo daňovými orgánmi vykonaných celkom 1 377 kontrol zameraných na odhaľovanie nelegálnej práce.  

     Daňové orgány vykonávali kontroly zamerané na odhaľovanie nelegálnej práce v prevažnej miere samostatne. Kontroly boli vykonané najčastejšie formou miestneho zisťovania v zmysle § 14 zákona o správe daní. Pozornosť odhaľovaniu nelegálneho zamestnávania bola venovaná aj v rámci výkonu daňových kontrol vykonávaných v zmysle § 15 a formou vyhľadávacej činnosti vykonávanej v zmysle § 34 zákona o správe daní. Samostatne bolo uvedenými spôsobmi vykonaných 1 367 kontrol.
    Okrem kontrol vykonaných samostatne, vykonali daňové orgány v rámci spoločných kontrolných akcií formou miestneho zisťovania v zmysle § 14 zákona o správe daní s inými orgánmi štátnej správy celkom 10 kontrol. Daňové úrady spolupracovali v 8 prípadoch so živnostenskými úradmi a v 2 prípadoch s orgánmi Policajného zboru SR. 
  
     Podľa skúseností daňových orgánov sa ich cielená kontrolná činnosť zameraná na odhaľovanie nelegálnej práce javí ako neefektívna, o čom svedčí aj nasledovné konštatovanie o výsledkoch kontrolných akcií uskutočnených v prvom polroku 2003, pri ktorých bolo zistené:    
-	v  11  prípadoch zamestnávanie bez uzatvoreného pracovnoprávneho pomeru, 
-	v  3 prípadoch, že osoba s ktorou bola uzatvorená dohoda o pracovnej činnosti poberala podporu v nezamestnanosti,
-	v 3 prípadoch zamestnávanie pracovníkov bez plnenia si vyplývajúcich daňových povinností.

     Daňové orgány o skutočnostiach zistených v uvedených prípadoch upovedomili príslušné orgány, pokiaľ zistenia súviseli s plnením ich úloh,  prípadne na ne prihliadli pri svojej ďalšej činnosti, pokiaľ skutočnosti mali vplyv na výšku vykázaného základu dane a výšku daňovej povinnosti priznanej daňovým subjektom. 

b)	Ministerstvo vnútra  SR – živnostenské úrady
  
    Živnostenské úrady v I. polroku 2003 vykonali kontrolné akcie na dodržiavanie ustanovení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v počte 16 113 z toho v súčinnosti s inými kontrolnými orgánmi v 240 prípadoch. Pri týchto kontrolách boli uložené pokuty spolu vo výške 7 315 200,- SK, z toho výška uložených pokút v blokovom konaní 2 178 300 Sk a výška uložených pokút rozhodnutím
5 136 900 Sk. V rámci zistení podľa zákona č. 455/1991 Zb. v 34 prípadoch bolo zistené prevádzkovanie živnosti nad rámec živnostenského oprávnenia a v 588 prípadoch bolo zistené, že zodpovedný zástupca nebol pri prevádzkovaní živností v pracovnoprávnom vzťahu k podnikateľovi.
     Nadväzne na uvedené zistenia pri kontrolách živnostenské úrady rozhodnutím z úradnej moci v 61 prípadoch pozastavili prevádzkovanie živnosti a v 150 prípadoch rozhodnutím z úradnej moci zrušili oprávnenia na prevádzkovanie živnosti.
     
     Ministerstvo vnútra SR – Prezídium policajného zboru

     Prezídium PZ plní úlohy v danej oblasti  na základe zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. Jednotlivé zložky PZ (odbory kriminálnej polície, poriadkovej polície, hraničnej polície a cudzineckej polície) za obdobie I. polroka 2003 vykonali samostatne 982 kontrol. V súčinnosti s orgánmi inšpekcie práce vykonali 52 kontrol, s daňovými úradmi 29 kontrol, so živnostenskými úradmi 52 kontrol a s okresnými úradmi 133 kontrol. Celkom bolo skontrolovaných 1 844 subjektov. Pri kontrolách bolo zistených 31 prípadov nelegálnej práce. V súvislosti s kontrolami v danej oblasti bolo zistených 6 trestných činov a 27 prípadov pobytu cudzincov bez povolenia. V 70 prípadoch boli cudzinci z dôvodu porušovania predpisov o pobyte vyhostení. Na základe výsledkov kontrolných akcií boli uplatnené pokuty v celkovej výške 83 300.- Sk.

c)	Ministerstvo zdravotníctva SR

    MZ SR v zmysle zákona č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti riadi a vykonáva kontrolnú činnosť v zdravotníckych zariadeniach v súvislosti s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. Na základe uvedeného MZ SR uložilo riaditeľom v zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva vykonať v zmysle zákona č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe vnútornú kontrolu zameranú na pracovnoprávne vzťahy. Okrem uvedeného kontrolné orgány MZ SR vykonali v dvoch zdravotníckych zariadeniach kontroly hospodárenia, súčasťou ktorých bola aj kontrola nelegálnej práce.
    Vykonanými kontrolami nebolo preukázané vykonávanie nelegálnej práce v kontrolovaných zdravotníckych zariadeniach.
   Okrem uvedeného MZ SR vykonáva štátny dozor nad dodržiavaním ustanovení zákona č. 273/1994 Z. z. o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní. V uvedenej oblasti taktiež neboli zistené prípady nelegálnej práce.

Tabuľka č. 13

                    Prehľad výkonov a výsledky kontrol nelegálnej práce
                                     za obdobie I. polroka 2003

Inštitúcia | Počet kontrol | Odhalené prípady NP | Uložené (navrhnuté) pokuty v Sk
Národný inšpektorát práce | 2 366 | 32 | 1 409 465
Živnostenské úrady | 16 113 | 0 | 7 315 200
Policajný zbor | 982 | 31 | 83 300
Daňové úrady | 1 377 | 0 | 0
Ministerstvo zdravotníctva SR | 2 | 0 | 0
Spolu | 20 840 | 63 | 8 807 665

7. Návrh opatrení na zefektívnenie vyhľadávania a kontroly nelegálnej práce
    Poznatky kontrolnej činnosti orgánov inšpekcie práce potvrdzujú, že rozhodujúci význam z hľadiska zefektívnenia a kontroly nelegálnej práce má predovšetkým legislatívne prostredie.
    Opatrenia, ktoré boli predovšetkým na základe uznesenia vlády SR č. 366/2001 v tejto oblasti prijaté, významnou mierou prispeli k zlepšeniu stavu, naďalej však bude potrebné venovať zvýšenú pozornosť zdokonaľovaniu legislatívy v tejto oblasti. Pre odstránenie určitých medzier v platnej legislatíve bude potrebné smerovať úsilie predovšetkým do týchto oblastí:
a)	Novela zákona č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce
-	zakotviť kompetencie  orgánov inšpekcie práce v oblasti kontroly nelegálnej práce, vrátane definovania pojmu „nelegálna práca“ pre účely výkonu inšpekcie práce, 
-	rozšíriť kompetencie orgánov inšpekcie práce o právo vstupu na súkromné pozemky a do súkromných priestorov pri kontrole nelegálnej práce,
-	rozšíriť možnosť kontroly inšpektora práce aj mimo územnú pôsobnosť krajského inšpektorátu práce (s ohľadom na možnosť pružnejšieho využívania kapacít orgánov inšpekcie práce),

b)	Novela zákonníka práce
-	k inštitútu dohôd o vykonaní práce podľa § 226 ZP  zaviesť povinnosť evidencie odpracovaného počtu hodín tak, aby orgány inšpekcie práce mali možnosť kontroly dodržiavania limitu 300 hodín ročne,

c)	Novelizácia kompetenčných zákonov signatárov 12-Dohody
-	umožniť týmto orgánom (NÚP, SP, zdravotné poisťovne) fyzickú kontrolu osôb na ich pracoviskách z hľadiska odhaľovania nelegálnej práce a plnenia si povinnosti zamestnávateľa  (nelegálneho zamestnávania) tak, aby neboli viazané iba na  zistenia a informácie orgánov inšpekcie práce,
-	umožniť prepojenie informačných systémov kontrolných orgánov za účelom pružného poskytovania  a výmeny informácií potrebných pre vyhľadávanie a kontrolu nelegálnej práce, rozšíriť okruh orgánov, ktorým možno poskytovať informácie v pôsobnosti daňových orgánov aj o orgány inšpekcie práce,
-	zaviesť systém preukazov o sociálnom poistení (s využitím, skúseností z SRN) a tento prepojiť s kontrolným systémom.