Title: Príloha č
Author: Peter Skovajsa
Last saved by: agenda0
Company: MSSR

Príloha č. 3

Ďalšie legislatívne normy ovplyvňujúce oblasť telesnej kultúry

•	zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov právnických a fyzických osôb v znení neskorších predpisov – pripravuje sa nový daňový systém. Väčšina návrhov čiastkových úprav dane z príjmu navrhovaných vládou sa negatívne prejaví v činnosti subjektov telovýchovy, športových zväzov. Podľa § 19 zákona o dani z príjmov sú oslobodené od dane príjmy občianskych združení, ak nepresiahli za zdaňovacie obdobie 300 000,- Sk. Bolo by potrebné navrhnúť, obdobne ako je to v ČR, zvýšiť tento limit na 500 000,- Sk alebo ho úplne zrušiť pod podmienkou, že hospodársky výsledok /zisk/ nesmie byť použitý v prospech členov orgánov a zamestnancov a musí byť použitý na poskytnutie všeobecne prospešných služieb, súvisiacich s poslaním občianskych združení. /obdobne je to v zákone č. 248/1995 Sb. o obecne prospešných spoločnostiach, ktorý prijal parlament ČR/. Tým by sa odstránil aj pretrvávajúci problém a istá diskriminácia občianskych združení, že podľa § 24, ods. 3. občianske združenia si môžu uplatniť iba také výdavky a náklady, ktoré súvisia so zdaniteľnými príjmami. Pri posudzovaní príjmov a výdavkov spojených s činnosťou subjektov telovýchovy je nejednotný postup a výklad daňových úradov. Tento daňový zákon nepozná pojem sponzorstvo, ktorý je v demokratických spoločnostiach jedným z významných zdrojov rozmanitých humanitných činností. Podľa § 15 môžu byť dary na telovýchovné a športové účely najviac v 10 % výške zo základu dane a u právnických osôb /§20/ dokonca najviac 2 % zo základu dane. Sponzoring je potrebné riešiť podstatne výraznejšie, čo by motivovalo podnikateľské subjekty k zreteľnejšiemu financovaniu verejnoprospešných činností /limity zvýšiť na 20 %, poť. na 10 % u právnických osôb/.

•	zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu – zákon SNR č. 278/1993 Z. z. mení inštitút práva trvalého užívania nehnuteľných vecí na nájomný vzťah štátu /alebo obce u telovýchovných jednôt/ voči bývalému trvalému užívateľovi, právnemu subjektu telovýchovy, ktorý tento na trvalo mu zverený nehnuteľný majetok ako vlastník spravoval a zveľaďoval. Od nadobudnutia účinnosti uvedeného zákona telovýchovné právne subjekty musia platiť za užívanie bývalého svojho majetku nájom /dávanie do výpožičky MF SR štátnym orgánom striktne zakázalo a aj obce postupujú veľmi tvrdo pri stanovovaní výšky nájomného a pri jeho vymáhaní/. O odstránenie tejto krivdy sa telovýchova právom domáha. 

•	Zákon o majetku obcí č. 138/1991 Zb. v znení neskorších predpisov – prijatím čl. II. zák. č. 278/1993 Z. z. sa zmenil inštitút práva „trvalého užívania“ nehnuteľných vecí na nájomný vzťah obce voči bývalému trvalému užívateľovi – telovýchovnej jednote. Telovýchovné jednoty od prijatia zákona č. 68/1956 Zb. nadobúdali nehnuteľnosti do svojej správy, do užívania a zveľaďovania formou práva trvalého užívania. Do tohto majetku investovali a spravovali ho ako svoje vlastníctvo /Obdobne ako fyzické osoby dostávali pozemky na výstavbu svojich rodinných domov formou „práva užívania“, ktoré sa v skutočnosti rovnalo vlastníctvu a aj Obč. zák. § 872 transformoval toto právo užívania na vlastníctvo fyzickej osoby, poť. na bezpodielové vlastníctvo manželov/. Telovýchovné jednoty pre svoj rozvoj a pre plnenie svojich úloh a poslania požadujú zmeniť čl. II. zák. č. 278/1993 Z. z. v tom zmysle, že pokiaľ telovýchovná jednota mala po kvalifikovanú dobu aspoň 10 rokov zriadené k nehnuteľnosti právo trvalého užívania, mení sa terajší nájomný vzťah, uzavretý s obcou na túto nehnuteľnosť, na vlastníctvo telovýchovnej jednoty, obdobne ako to upravuje § 23, ods. 2 zákona č. 182/1993 Z. z. v znení zák. č. 151/1995 Z. z. o vlastníctve bytov tak, že zastavané pozemky, na ktorých bytové družstvo postavilo dom a tento má vo svojom vlastníctve, prechádzajú účinnosťou cit. zákona do vlastníctva bytového družstva. Terajšiu právnu úpravu, ktorou telovýchova bola pozbavená prevažnej časti svojho vlastníctva, je možné považovať za veľkú krivdu na celom telovýchovnom hnutí.

•	zákon č. 315/1992 Zb. o verejných telovýchovných, športových  turistických podujatiach – doplnenie § 2, ods. 1 – tento zákon v § 2, ods. 1 ukladá povinnosť organizátorovi podujatia písomne oznámiť obci /alebo viacerým obciam/ zámer organizovať podujatie /výlet/, ktoré je prístupné verejnosti, teda ak sa koná pre individuálne neurčených účastníkov a za podanie zámeru zaplatiť správne poplatky. Zámer zákonodarcu vyhnúť sa tragédiám, k akým došlo na futbalovom štadióne v Bruseli, by sa na väčšinu bežných drobných podujatí, akými sú turistické vychádzky, túry a obdobné športové, turistické a telovýchovné podujatia s počtom účastníkov pod 100 osôb, nemal používať, lebo to komplikuje prípravu, zavádza zbytočnú administratívu /už nemáme totalitný systém, ktorý vyžaduje stálu kontrolu každého pohybu s obavou o bezpečnosť režimu/, ako i nemalé financie na správne poplatky. Je potrebné doplniť cit. § 2, ods. 1, že táto povinnosť sa netýka bežných drobných športových, turistických a telovýchovných podujatí s účasťou pod 100 osôb. 

•	zákon č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny – tento zákon v § 7 vyžaduje súhlas ochrany prírody o. i. na masové, športové, rekreačné a iné podujatie mimo zástavby obcí a vyhradených športových a rekreačných areálov na území, ktorému sa neposkytuje osobitná ochrana podľa cit. zákona /prvý stupeň ochrany/. Táto skutočnosť v praxi spôsobuje značné problémy, a preto by bolo potrebné zvážiť uplatnenie § 7, písm. m) až v prípade územia spadajúceho do 2. až 5. pásma ochrany.

•	zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch – oslobodenie od poplatkov – organizátori verejno - prospešných, verejnosti prístupných podujatí musia podľa zákona č. 315/1992 Zb. uhradiť obciam správny poplatok vo výške 100,- Sk podľa Sadzobníka správnych poplatkov zákona o správnych poplatkoch, 1. Časť, položka 1c/ Všeobecnej správy. Ide však o neziskovú, zdraviu a harmonickému vývoju mladého človeka prospešnú činnosť, za ktorú nie sú vyberané účastnícke, či iné poplatky zo strany organizátorov. Bude potrebné uviesť do zákona /časť oslobodenie od poplatkov/ alebo do sadzobníka /1. Časť, pol. 1 c//, že konania, ak ide o neziskovú činnosť v oblasti športu, telovýchovy a turistiky, ako i kultúry, poriadané občianskymi združeniami – subjektami telovýchovy, sú oslobodené od správnych poplatkov, ďalej bude potrebné oslobodiť od správnych poplatkov činnosti značenia chodníkov značkami KST alebo horskej služby a vstupu a státia motorových vozidiel organizátorov podujatí alebo značkárov, ktoré vyžaduje zákon č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny.

•	Novelizovať zákon č. 222/1996 Z. z. o miestnej štátnej správe vzhľadom na zmenu  kompetencií v rámci transformácie verejnej správy a vytvárania vyšších územných samosprávnych celkov. Bude potrebné jednoznačne stanoviť úlohy obcí a miest vo vytváraní podmienok pre šport.

•	Zákon o výchove a vzdelávaní /nahradí súčasne platný Školský zákon/ - na základe schváleného Národného programu výchovy a vzdelávania v SR /Milénium/ sa v súčasnosti pripravuje zákon o výchove a vzdelávaní. Vzhľadom k tomu, že časť úloh pre oblasť športu je realizovaných v školskom systéme /záujmová činnosť, útvary talentovanej mládeže/ súčasťou tohto zákona bude aj systém štátnej starostlivosti o športujúcu mládež. Tento jasne  stanoví podmienky a zodpovednosť škôl a  športových subjektov pri zabezpečení činnosti tak vo výchovno-vzdelávacom procese ako aj v mimovyučovacom procese.

Z hľadiska systémového riešenia bezpečnosti na horách a horskej záchrany je potrebné pripraviť nový zákon o bezpečnosti v horských oblastiach. Tento by mal upraviť riešenie práv, povinností a zodpovednosti prevádzkovateľov horských dopravných zariadení, užívateľov hôr - turistov a iných športovcov, organizátorov športových podujatí.