Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania
k  NávrhU rámcovej pozície SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014-2020 
Spôsob pripomienkového konania	Riadny postup: 10 pracovných dní 
                          od 13. 09. 2011 do 27. 09. 2011	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	62/22	
Počet vyhodnotených pripomienok, z toho zásadných	56/18	
Počet pripomienok, na ktoré sa neprihliadalo, z toho zásadných	6/4	
Hromadná pripomienka verejnosti	0 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	22/2  	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	19/11  	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	15 /5	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)	MŽP SR, dňa 3.10.2011 (rozpory odstránené), MDVRR SR, dňa 3.10.2011 (rozpory odstránené)
MPRV SR, dňa 3.10.2011 a 26.11.2011 (1 rozpor nebol odstránený)	
Počet odstránených pripomienok	 56/17	
Počet neodstránených pripomienok	 1/1	
		
Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov

Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1.		Kancelária prezidenta Slovenskej republiky				x	
2.		Podpredseda vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva a menšiny			x		
3.		Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky			x		
4.		Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	2 (2o, 0z)				
5.		Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky			x		
6.		Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky			x		
7.		Ministerstvo obrany Slovenskej republiky			x		
8.		Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky			x		
9.		Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky	2 (2o, 0z)				
10.		Ministerstvo hospodárstva  Slovenskej republiky			x		
11.		Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky	12 (6o, 6z)				
12.		Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky	8 (0o,8z)				
13.		Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky	14 (14o, 0z)				
14.		Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky	15 (11o, 4z)				
15.		Úrad vlády Slovenskej republiky	3 (3o, 0z)				
16.		Odbor vládnej agendy Úradu vlády Slovenskej republiky				x	
17.		Národná banka Slovenska			x		
18.		Protimonopolný úrad Slovenskej republiky			x		
19.		Národný bezpečnostný úrad			x		
20.		Prešovský samosprávny kraj (nie je povinne pripomienkujúcim subjektom)	6 (2o, 4z)				
	SPOLU	62 (40o, 22z)	0 (0o, 0z)	10	2	

	Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyhod-notenie	Spôsob vyhodnotenia	
Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR 	
1	MPRV SR 	str. 7 v časti „Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ 
Na str. 7 v časti „Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ navrhujeme na koniec doplniť nový bod v nasledovnom znení: 
• „nezahŕňať EPFRV a EFF do spoločného finančného rámca so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom 
Zahrnutie EPFRV a EFF do spoločného finančného rámca so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom neprispeje k zefektívneniu a sprehľadneniu investičných priorít ale naopak povedie ku komplikáciám pri rozhodovaní o efektívnej realizácii konkrétnych investícií.“  	Z 	N
	Uvedený rozpor sa de facto týka nesúhlasu so začlenením do spoločného strategického rámca a nie finančného rámca. Na rozporovom konaní na úrovni ministrov a štátnych tajomníkov dňa 9. 12. 2011 bol rozpor odstránený a bol dohodnutý nasledovný postup: 
SR  na rokovaniach na úrovni EÚ, ako aj na bilaterálnych a multilaterálnych stretnutiach bude prezentovať, že nemá uzavretú pozíciu k tejto oblasti. SR bude naďalej skúmať príslušné legislatívne návrhy. Predkladatelia rámcovej pozície v prípade potreby a v nadväznosti na vývoj rokovaní na úrovni EÚ predložia jej aktualizovanú verziu na rokovanie vlády SR. 	
2	MPRV SR 	str. 3 v časti: Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje 
Na str. 3 v časti: Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje predposlednú vetu navrhujeme upraviť nasledovne: 
„Krajiny, ktoré nedosahujú 90% priemernej alokácie EÚ 27 na hektár, by mali byť oprávnené na zvýšenie podpory na úrovni 1/3 rozdielu medzi 90% priemeru EÚ 27 (242,19 EUR/ha) a ich súčasnou hodnotou.“ 

Zdôvodnenie: 
Pôvodne použitý termín „dodatočná podpora“ by mohol byť zamieňaný s pojmom dodatočné alebo doplnkové priame platby.  	Z 	A	Text bol upravený nasledovne: 

„Krajiny, ktoré nedosahujú 90 % priemernej alokácie EÚ 27 na hektár, by mali byť oprávnené na zvýšenie podpory na úrovni 1/3 rozdielu medzi 90 % priemeru EÚ 27 (242,19 EUR/ha) a ich súčasnou hodnotou.“	
3	MPRV SR 	str. 6-7, časť materiálu „Výdavková strana rozpočtu EÚ - Výdavková kapitola 1 - Inteligentný a inkluzívny rast" 
V časti materiálu „Výdavková strana rozpočtu EÚ - Výdavková kapitola 1 - Inteligentný a inkluzívny rast“, str. 6-7 za bod „zachovať financovanie menej vyspelých regiónov...“ doplniť nový bod: 

• „podporovať rozšírenie možností financovania infraštruktúrnej vybavenosti aj vo vyspelých regiónoch 
V prípade SR (ako aj niektorých ďalších krajín EÚ 12) sa región, ktorý je najvyspelejším regiónom SR spadajúcim pod cieľ Konkurencieschopnosť (v prípade SR región  bratislavského kraja), vyznačuje podobnými nedostatkami regionálnej infraštruktúry, aké sú typické pre menej vyspelé regióny SR. Sídelná charakteristika Bratislavského kraja v súčasnosti spôsobuje, že mnohé sídla v tomto regióne sú v možnostiach podpory diskriminované oproti sídlam podporovaným v rámci cieľa Konvergencia.“  	Z 	ČA	Do textu dokumentu bola v časti 3 doplnená v spolupráci s MDVRR SR a MPRV SR nasledovná priorita:
„podporovať dostatočnú mieru flexibility v rámci národnej alokácie vyčlenenej pre politiku súdržnosti za účelom znižovania vnútroregionálnych rozdielov regiónu hlavného mesta;
Vo viacerých členských štátoch EÚ sa región hlavného mesta spadajúci pod cieľ Konkurencieschopnosť, vyznačuje podobnými problémami, aké sú typické pre menej vyspelé regióny. Regióny hlavných miest so značnými vnútroregionálnymi rozdielmi si vyžadujú, aby mechanizmus prideľovania zdrojov v rámci politiky súdržnosti EÚ umožnil riešenie pre ich vyrovnaný rozvoj.“
	
4	MPRV SR 	str. 6-7, časť materiálu „Výdavková strana rozpočtu EÚ - Výdavková kapitola 1 - Inteligentný a inkluzívny rast" 
V časti materiálu „Výdavková strana rozpočtu EÚ - Výdavková kapitola 1 - Inteligentný a inkluzívny rast“, str. 6-7 preformulovať bod 

• „podporovať vyvážené rozdelenie fondov v rámci politiky súdržnosti podľa potrieb príslušnej krajiny 
Súčasný podiel ESF v rámci politiky súdržnosti pre SR dosahuje 13,42 %. Tento podiel ESF je podobný ako v krajinách EÚ 12. Výrazné navýšenie podielu ESF by malo za následok obmedzenie alokácie pre infraštruktúrne projekty a zvýšenie administratívnych výdavkov vzhľadom na vyšší počet projektov v rámci ESF.“ 

nasledovne: 
• „presadzovať zachovanie možnosti zohľadniť rozvojové priority členských štátov pri stanovovaní minimálnych podielov zdrojov jednotlivých fondov politiky súdržnosti EÚ 
Minimálny podiel zdrojov Európskeho sociálneho fondu (ESF) pre obdobie 2014-2020 je navrhovaný na úrovni 25 % pre regióny cieľa Konvergencia, 40 % pre prechodné regióny a 52 % pre regióny cieľa Konkurencieschopnosť. Súčasný podiel ESF v rámci politiky súdržnosti pre SR celkovo dosahuje 13,42 % a je podobný ako aj v ďalších krajinách EÚ 12. Nárast podielu ESF o vyše 10% v prípade cieľa Konvergencia by výrazne znížil podiel alokácie pre infraštruktúrne projekty v najmenej rozvinutých regiónoch SR, ktoré budú aj v období 2014-2020 predstavovať významnú časť rozvojovej stratégie SR. Takýto nárast podielu ESF je neúmerný a neodôvodnený vzhľadom na pretrvávajúce nedostatky regionálnej infraštruktúry SR. Väčší počet menších projektov ESF zároveň predstavuje zvýšenie administratívnych nákladov na riadenie programov. 

Poznámka: 

Navrhujeme nasledovné vyjednávacie alternatívy SR (podľa preferencie): 
1. Zachovať návrh Komisie pre EÚ 15 a doplniť úplnú výnimku pre EÚ 12. Pre EÚ 12 by mal návrh Komisie odporúčací charakter. 
2. Stanoviť podiel zdrojov ESF len pre cieľ Konkurencieschopnosť na úrovni približne 45%. 
3. Zachovať návrh Komisie pre EÚ 15 a znížiť podiely ESF pre EÚ 12 na úrovni maximálne 15 % pre regióny cieľa Konvergencia, 30 % pre prechodné regióny a 45 % pre regióny cieľa Konkurencieschopnosť.“ 	Z 	ČA	Text bol upravený kompromisne v súlade s pripomienkami MDVRR SR a MPSVR SR nasledovne:

„podporovať zachovanie súčasného mechanizmu stanovenia podielu jednotlivých fondov politiky súdržnosti EÚ na národnej alokácii podľa potrieb členského štátu;
Stratégia rozvoja regiónov EÚ môže byť úspešná len vtedy, ak vychádza z konkrétnych potrieb a potenciálu rastu týchto regiónov. Súčasný podiel ESF v rámci politiky súdržnosti pre SR dosahuje 13,42 %. Tento podiel ESF je podobný ako v krajinách EÚ 12. Výrazné navýšenie podielu ESF by malo za následok obmedzenie alokácie pre infraštruktúrne projekty, ktoré pre SR predstavujú základnú podmienku pre rast konkurencieschopnosti regiónov aj  SR ako celku.“ 

Poznámka bude zohľadnená v negociačných kartách a následných inštrukciách pre zástupcov SR. 	
5	MPRV SR 	str. 7 v časti „Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ 
Na str. 7 v časti „Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ za vetu „Zrovnoprávnenie postavenia farmárov v EÚ pri prideľovaní priamych platieb z rozpočtu EÚ po zohľadnení ekonomických objektívnych kritérií je veľmi dôležité z pohľadu konkurencieschopnosti farmárov v rámci EÚ.“ navrhujeme doplniť: 

„Komisiou navrhovaný systém vyrovnávania priamych platieb farmárom („MFF distribution key“), prezentovaný v rámci návrhu viacročného finančného rámcu, však neprispieva k výraznému vyrovnávaniu rozdielov medzi členskými štátmi a pre Slovenskú republiku (SR) nie je najvýhodnejším scenárom. Pri vyrovnávaní rozdielov by sa mali brať do úvahy aj iné objektívne kritéria, ktoré v značnej miere odstraňujú historické rozdiely v úrovni priamych platieb a pre SR by bola kompenzácia založená na tomto princípe jednoznačne výhodnejšia.“  	Z 	ČA	Predkladatelia zvolili v jednotlivých  prioritách argumentáciu tak, aby bola pochopiteľná a akceptovateľná pre čo najväčší počet partnerov v rámci EÚ. Text tejto priority bol v časti 3 upravený v spolupráci s MPRV SR nasledovne: 
„vyrovnať resp. znížiť historické rozdiely pri výpočte priamych platieb na hektár medzi členskými štátmi
Zrovnoprávnenie postavenia farmárov v EÚ pri prideľovaní priamych platieb z rozpočtu EÚ po zohľadnení ekonomicky objektívnych kritérií je veľmi dôležité z pohľadu konkurencieschopnosti farmárov v rámci EÚ. Komisiou navrhovaný systém vyrovnávania priamych platieb farmárom („MFF distribution key“) prezentovaný v rámci návrhu VFR však neprispieva k výraznému vyrovnávaniu rozdielov medzi členskými štátmi. Pri vyrovnávaní rozdielov by sa mali brať do úvahy objektívne kritéria, ktoré v značnej miere odstraňujú historické rozdiely v úrovni priamych platieb.“	
6	MPRV SR 	str. 7 v časti „Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ 
Na str. 7 v časti „Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ preformulovať bod 
• „nezavádzať národné spolufinancovanie a obmedziť štátnu pomoc v rámci I. piliera SPP 
Zachovanie jednotnej, výlučnej a transparentnej SPP bez prideľovania osobitných národných dotácií je predpokladom zachovania rovnoprávneho postavenia farmárov v EÚ. Národné spolufinancovanie by mohlo viesť k umelému zvyšovaniu konkurencieschopnosti farmárov a k dodatočným nárokom na štátne rozpočty členských štátov EÚ.“ 

nasledovne: 
• „nezavádzať národné spolufinancovanie a obmedziť štátnu pomoc v rámci I. piliera SPP 
Zachovanie jednotnej, výlučnej a transparentnej SPP bez prideľovania osobitných národných dotácií je spolu s vyrovnávaním historických rozdielov pri výpočte priamych platieb na hektár medzi členskými štátmi predpokladom zrovnoprávnenia postavenia farmárov v EÚ. Národné spolufinancovanie by mohlo viesť k umelému zvyšovaniu konkurencieschopnosti farmárov a k dodatočným nárokom na štátne rozpočty členských štátov EÚ.“  	Z 	
A

	Predkladatelia zvolili v jednotlivých  prioritách argumentáciu tak, aby bola pochopiteľná a akceptovateľná pre čo najväčší počet partnerov v rámci EÚ. Text tejto priority bol v časti 3 upravený v spolupráci s MPRV SR nasledovne: 

„nezavádzať národné spolufinancovanie a obmedziť štátnu pomoc v rámci I. piliera SPP;
Zachovanie jednotnej, výlučnej a transparentnej SPP bez prideľovania osobitných národných dotácií je spolu s vyrovnávaním historických rozdielov pri výpočte priamych platieb na hektár medzi členskými štátmi predpokladom zrovnoprávnenia postavenia farmárov v EÚ. Národné spolufinancovanie by mohlo viesť k umelému narúšaniu konkurencieschopnosti farmárov a k dodatočným nárokom na štátne rozpočty členských štátov EÚ.“
	
7	MPRV SR 	str. 2 v časti 2.2.  
Na str. 2 v časti 2.2. v poslednom odseku v poslednej vete: „Ročne by sa malo ísť o celkový objem 7,5 mld. EUR.“ navrhujeme vynechať zámeno „sa“. 	O 	A
	Text bol upravený.	
8	MPRV SR 	tabuľka „Porovnanie VFR 2007-13 a návrhu VFR 2014-2020 z pohľadu záväzkov EÚ“ 
V tabuľke „Porovnanie VFR 2007-13 a návrhu VFR 2014-2020 z pohľadu záväzkov EÚ“ by sa malo upraviť v poslednom stĺpci v riadku „5. Administratíva“ percento z 10,1 na 10,0 a v riadku „Záväzky celkom“ v predposlednom stĺpci doplniť číslo 31,4. 	O 	A	Text bol upravený.	
9	MPRV SR 	str. 3 v časti „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“ 
Na str. 3 v časti „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“ v časti textu „Spoločného strategického rámcového program pre výskum a inovácie“ navrhujeme slovo „program“ nahradiť slovom „programu“. 	O 	A	Text bol upravený.	
10	MPRV SR 	str. 7 v kapitole č. 3  
Na str. 7 v kapitole č. 3 odporúčame časť textu „Výdavková kapitola 2 – trvalo udržateľný rast - prírodné zdroje“ nahradiť textom „Výdavková kapitola 2 – udržateľný rast – prírodn é zdroje“ 

Zdôvodnenie: 
Dôvodom navrhovanej úpravy je formálne spresnenie, keďže ide o preklad z anglického spojenia „sustainable growth“. 
 	O 	A	Text bol upravený.	
11	MPRV SR 	str. 7 v časti „Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ 
Na str. 7 v časti „Výdavková kapitola 2 – Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ požadujeme doplniť za odsek: 
• „Zaviesť oprávnenosť nenávratnej DPH v rámci rozvoja vidieka. 
Zavedenie oprávnenosti nenávratnej DPH by malo za následok znižovanie nárokov na žiadateľov – lokálnej samosprávy v rámci osi 3 rozvoja vidieka a zvyšovanie príjmov štátneho rozpočtu.“ 

nasledovnú vetu: 
„Oprávnená nenávratná DPH znižuje finančnú spoluúčasť zo strany oprávnených žiadateľov, ktorí nie sú platiteľmi DPH a zvyšuje ich záujem o realizáciu projektov.“ 

Zdôvodnenie: 
Dôvodom navrhovanej zmeny je doplnenie argumentácie v prospech priority „zaviesť oprávnenosť nenávratnej DPH v rámci rozvoja vidieka“.  	O 	A	Text bol upravený nasledovne: 
„Oprávnená nenávratná DPH znižuje spoluúčasť zo strany neplatcov DPH, ako aj spolufinancovanie z národných verejných zdrojov. Zvyšuje záujem žiadateľov o realizáciu projektov.“
	
12	MPRV SR 	Formálna pripomienka 
Vo všetkých častiach materiálu navrhujeme zmeniť názov materiálu „Návrh rámcovej pozície SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014-2020“ na „Predbežné stanovisko SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014-2020“. Ide o termín používaný v materiáli „Revidovaný mechanizmus tvorby stanovísk k návrhom aktov schvaľovaných Radou EÚ v podmienkach Slovenskej republiky“. 	O 	N	Vzhľadom na charakter dokumentu, ktorý bude stanovovať najdôležitejšie mantinely pre negociácie na všetkých úrovniach, je vhodnejší názov „ Rámcová pozícia SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014-2020.“	
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR	
13	MDVaRR SR 	Vlastný materiál 
V časti „Výdavková strana rozpočtu EÚ“, „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“ na str. 6, v odrážke „zachovať financovanie menej vyspelých regiónov (na úrovni NUTS II ) v období rokov 2014 - 2020 minimálne v takom finančnom objeme, ako je to v súčasnom období 2007 - 2013“ žiadame nadpis odrážky preformulovať nasledovne: „zabezpečiť čo najvyššiu možnú mieru financovania menej vyspelých regiónov (na úrovni NUTS II) v období rokov 2014 - 2020 “. 
V súvislosti s uvedeným žiadame zároveň preformulovať text odrážky nasledovne: „Pokračovanie primeraného financovania menej vyspelých regiónov v rámci politiky súdržnosti EÚ napomôže k zmierneniu regionálnych rozdielov, prispeje k zníženiu miery nezamestnanosti, zlepšeniu infraštruktúrnej vybavenosti a k zvyšovaniu konkurencieschopnosti EÚ. Rozvojom menej vyspelých regiónov sa zabezpečí vnútorná súdržnosť EÚ, ktorá je nevyhnutnou podmienkou pre rast a konkurencieschopnosť EÚ. Politika súdržnosti je jeden z hlavných nástrojov zvyšovania konkurencieschopnosti EÚ a jej vyváženého rozvoja v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020“. 
Zdôvodnenie: Uvedená pripomienka vychádza z pozície Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR k politike súdržnosti EÚ v návrhu EK k budúcemu viacročnému finančnému rámcu EÚ na roky 2014 – 2020 a vývoja doterajšej diskusie v prostredí členských štátov EÚ. 	Z 	ČA

	Znenie priority by malo byť splniteľné a politicky odpočtovateľné. Preto je potrebné prioritu definovať exaktnejšie, a pokiaľ je to možné, merateľne (napr. porovnaním so súčasným objemom prostriedkov).  Do argumentácie bola doplnená jedna z navrhovaných viet nasledovne: 

 „zachovať financovanie menej vyspelých regiónov (na úrovni NUTS II) v období rokov 2014-2020 minimálne v takom finančnom objeme, ako je to v súčasnom období 2007-2013; 

Pokračovanie primeraného financovania menej vyspelých regiónov v rámci politiky súdržnosti pomôže k zmierneniu regionálnych rozdielov, prispeje k zníženiu miery nezamestnanosti, zlepšeniu infraštruktúrnej vybavenosti a k zvyšovaniu konkurencieschopnosti EÚ. Rozvojom menej vyspelých regiónov sa zabezpečí vnútorná súdržnosť EÚ, ktorá je nevyhnutnou podmienkou pre rast a konkurencieschopnosť. Politika súdržnosti je jeden z hlavných nástrojov zvyšovania konkurencieschopnosti EÚ a jej vyváženého rozvoja v súlade s implementáciou cieľov Stratégie Európa 2020.“ 
	
14	MDVaRR SR 	Vlastný materiál 
V časti „Výdavková strana rozpočtu EÚ“, „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“, na str. 6, v odrážke „zachovať súčasné podmienky spolufinancovania z rozpočtu EÚ pri politike súdržnosti“ žiadame nadpis odrážky preformulovať nasledovne: „presadzovať čo najvyššiu možnú mieru spolufinancovania z rozpočtu EÚ pre politiku súdržnosti“. 
Zároveň žiadame preformulovať text odrážky nasledovne: „Súčasné podmienky spolufinancovania znižujú nároky na národné verejné zdroje, čo je osobitne dôležité z hľadiska konsolidácie verejných financií členských štátov EÚ. Stanovenie podielu jednotlivých zložiek národných verejných zdrojov sa rieši na národnej úrovni“. 
Zdôvodnenie: Uvedená pripomienka vychádza z pozície Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR k politike súdržnosti EÚ v návrhu EK k budúcemu viacročnému finančnému rámcu EÚ na roky 2014 – 2020 a vývoja doterajšej diskusie v prostredí členských štátov EÚ. 	Z 	N
	Znenie priority by malo byť splniteľné a politicky odpočtovateľné. Preto je potrebné prioritu definovať presnejšiea pokiaľ je to možné, merateľne (napr. porovnaním so súčasným objemom prostriedkov). 

Legislatíva EÚ stanoví maximálne spolufinancovanie z rozpočtu EÚ. To však nevylučuje, že členský štát na národnej úrovni, nestanoví spolufinancovanie z rozpočtu EÚ v nižšej miere v závislosti od stavu a očakávaného vývoja verejných financií. 
	
15	MDVaRR SR 	Vlastný materiál 
V časti „Výdavková strana rozpočtu EÚ“, „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“, na str. 6, v odrážke „podporovať vyvážené rozdelenie fondov v rámci politiky súdržnosti podľa potrieb príslušnej krajiny“ žiadame nadpis odrážky preformulovať nasledovne: „zachovať súčasný mechanizmus stanovenia podielu jednotlivých fondov politiky súdržnosti EÚ na celkovej alokácii podľa národných potrieb“. 
Zároveň žiadame preformulovať text odrážky nasledovne: „Stratégia rozvoja regiónov EÚ môže byť úspešná len vtedy, ak vychádza z konkrétnych potrieb a potenciálu rastu týchto regiónov. Priority pre financovanie, ako aj nástroje na realizáciu priorít musia plne zodpovedať špecifickej situácii a podmienkam daného regiónu. Určenie minimálneho podielu z celkovej alokácie na jednotlivé ŠF na úrovni legislatívnych predpisov EÚ je z nášho pohľadu nevýhodné, pretože sa tým obmedzia možnosti určenia špecifických potrieb regiónov SR a výberu najvhodnejších nástrojov na znižovanie ich úrovne zaostalosti. Súčasný podiel ESF v rámci politiky súdržnosti pre SR dosahuje 13,42 %. Takáto úroveň podielu ESF je podobná aj v krajinách EÚ 12. Výrazné navýšenie podielu ESF by malo tiež za následok obmedzenie alokácie pre infraštruktúrne projekty a zvýšenie administratívnych výdavkov vzhľadom na vyšší počet projektov v rámci ESF.“ 
Zdôvodnenie: Uvedená pripomienka vychádza z pozície Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR k politike súdržnosti EÚ v návrhu EK k budúcemu viacročnému finančnému rámcu EÚ na roky 2014 – 2020 a vývoja doterajšej diskusie v prostredí členských štátov EÚ. 	Z 	ČA
 	Text bol upravený a zosúladený s pripomienkami MPRV SR a MPSVR SR nasledovne: 

„podporovať zachovanie súčasného mechanizmu stanovenia podielu jednotlivých fondov politiky súdržnosti EÚ na národnej alokácii podľa potrieb členského štátu;
Stratégia rozvoja regiónov EÚ môže byť úspešná len vtedy, ak vychádza z konkrétnych potrieb a potenciálu rastu týchto regiónov. Súčasný podiel ESF v rámci politiky súdržnosti pre SR dosahuje 13,42 %. Tento podiel ESF je podobný ako v krajinách EÚ 12. Výrazné navýšenie podielu ESF by malo za následok obmedzenie alokácie pre infraštruktúrne projekty, ktoré pre SR predstavujú základnú podmienku pre rast konkurencieschopnosti regiónov aj štátu ako celku.“ 
	
16	MDVaRR SR 	Vlastný materiál 
V časti „Výdavková strana rozpočtu EÚ“, „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“, na str. 7, v odrážke „podporovať budovanie nadnárodnej infraštruktúry prostredníctvom existujúcich nástrojov vo VFR 2007 - 2013“ žiadame preformulovať text odrážky nasledovne: „Politika súdržnosti dlhodobo úspešne financuje infraštruktúrne projekty celoeurópskeho významu. Z tohto dôvodu vnímame založenie nového nástroja na financovanie infraštruktúry ako neefektívne riešenie, ktoré neprispeje k lepšiemu napĺňaniu cieľov stratégie Európa 2020 a k jednoduchému a transparentnému rozpočtu EÚ. Sústredenie zdrojov na nadnárodnú infraštruktúru do nového Nástroja prepájania Európy (CEF) spojením súčasných nástrojov z podkapitoly 1a a z podkapitoly 1b (80 % zdrojov má pokrývať bývalé nástroje 1a a 20 % zdrojov sa má vyčleniť z Kohézneho fondu) môže mať za následok neprehľadný a komplikovaný systém financovania infraštruktúry, ktorý bude obsahovať prvky centrálneho aj zdieľaného riadenia implementácie prostriedkov rozpočtu EÚ. Pre SR by navrhovaný mechanizmus znamenal presun časti národnej alokácie Kohézneho fondu EÚ do centrálne riadeného fondu bez garancie financovania projektov dôležitých pre SR“. 
Zdôvodnenie: Uvedená pripomienka vychádza z pozície Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR k politike súdržnosti EÚ v návrhu EK k budúcemu viacročnému finančnému rámcu EÚ na roky 2014 – 2020 a vývoja doterajšej diskusie v prostredí členských štátov EÚ. 	Z 	N
	Predkladatelia zvolili v jednotlivých  prioritách argumentáciu v takej dikcii, aby bola pochopiteľná a akceptovateľná pre čo najväčší počet partnerov v rámci EÚ. Preto považujeme navrhované doplnenie za kontraproduktívne.
	
17	MDVaRR SR 	Vlastný materiál 
V rámci časti „Výdavková strana rozpočtu EÚ“, „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“, žiadame doplniť nasledovnú odrážku spolu s textom: 
• „podporovať kategóriu tzv. „phasing-out“ regiónov“ 
„Návrh Komisie vytvoriť osobitnú kategóriu prechodných regiónov pokrýva veľké množstvo rozvinutých regiónov a je v rozpore s koncentráciou zdrojov na menej vyspelé regióny. Vzhľadom na potrebu pokračovania podpory rozvoja tých regiónov, ktoré už nebudú oprávnené na využívanie finančných príspevkov zo súčasného cieľa Konvergencia v programovom období 2014 - 2020 (súčasné „phasing-out“ regióny) je taktiež dôležité zabezpečiť ich dostatočné financovanie. Vyššia koncentrácia zdrojov EÚ aj na podporu týchto regiónov tak môže prispieť k rastu a konkurencieschopnosti celej EÚ.“ 
Zdôvodnenie: Uvedená pripomienka vychádza z pozície Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR k politike súdržnosti EÚ v návrhu EK k budúcemu viacročnému finančnému rámcu EÚ na roky 2014 – 2020 a vývoja doterajšej diskusie v prostredí členských štátov EÚ. 	Z 	ČA
	Do textu dokumentu bol v časti 3 doplnený text do jednej z priorít týkajúci sa prechodných regiónov nasledovne:  

„zachovať financovanie menej rozvinutých regiónov (na úrovni NUTS II) v období rokov 2014-2020 minimálne v takom finančnom objeme, ako je to v súčasnom období 2007-2013; 
Pokračovanie primeraného financovania menej rozvinutých regiónov v rámci politiky súdržnosti pomôže k zmierneniu regionálnych rozdielov, prispeje k zníženiu miery nezamestnanosti, zlepšeniu infraštruktúrnej vybavenosti a k zvyšovaniu konkurencieschopnosti EÚ. Rozvojom menej rozvinutých regiónov sa zabezpečí vnútorná súdržnosť EÚ, ktorá je nevyhnutnou podmienkou pre rast a konkurencieschopnosť. Politika súdržnosti je jeden z hlavných nástrojov zvyšovania konkurencieschopnosti EÚ a jej vyváženého rozvoja v súlade s implementáciou cieľov stratégie Európa 2020. Regióny, ktoré boli v programovom období 2007-2013 oprávnené pre cieľ Konvergencia a ktoré budú v programovom období 2014 - 2020 prevyšovať úroveň 75 % HDP na obyvateľa, by mali mať možnosť pokračovať v realizovaní štrukturálnych opatrení. Alokácia navrhnutá Komisiou pre prechodné regióny je vysoká, keďže podpora by mala byť sústredená na menej rozvinuté regióny EÚ.“	
18	MDVaRR SR 	Vlastný materiál 
V rámci časti „Výdavková strana rozpočtu EÚ“, „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“, žiadame doplniť nasledovnú odrážku spolu s textom: 
• „podporovať spravodlivý a rovný mechanizmus uplatňovania makro-ekonomických kondicionalít“ 
„SR je presvedčená o nevyhnutnosti uplatňovania zodpovednej rozpočtovej a fiškálnej politiky v krajinách EÚ. Z tohto dôvodu by makro-ekonomické kondicionality naviazané na dodržiavanie „Paktu rastu a stability“ mali byť jednoduché, spravodlivé a rovné, t. j. mali by sa aplikovať rovnovážnou mierou na štrukturálne fondy, prvý pilier Spoločnej poľnohospodárskej politiky a korekčný mechanizmus rozpočtu EÚ.“ 
Zdôvodnenie: Uvedená pripomienka vychádza z pozície Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR k politike súdržnosti EÚ v návrhu EK k budúcemu viacročnému finančnému rámcu EÚ na roky 2014 – 2020 a vývoja doterajšej diskusie v prostredí členských štátov EÚ. 	Z 	
ČA

	Do textu dokumentu bola v časti 3 doplnená v spolupráci s MDVRR SR nasledovná priorita:
„podporovať jednoduchý, spravodlivý a rovný mechanizmus uplatňovania makroekonomickej podmienenosti;
Uplatňovanie zodpovednej rozpočtovej a fiškálnej politiky v členských štátoch EÚ je nevyhnutné pre udržateľný hospodársky rast a rozvoj. Avšak akákoľvek makroekonomická podmienenosť naviazaná na dodržiavanie Paktu stability a rastu má opodstatnenie len v prípade, ak je jednoduchá a spravodlivá. Preto by mala byť aplikovaná rovnakou mierou na všetky členské štáty. Makroekonomická podmienenosť by mala byť uplatňovaná tak, aby nebola kontraproduktívna. V súvislosti s týmto by mal byť zabezpečený rovnaký prístup k členským štátom EÚ, t.j. podmienenosť musí byť aplikovaná rovnovážnou proporčnou mierou na všetky členské štáty EÚ. Makroekonomická podmienenosť by mala byť uplatňovaná postupne a ku kráteniu finančných prostriedkov určených na hospodársky rast by sa malo pristúpiť až v prípade, keď zlyhajú ostatné možnosti, ako napr. preprogramovanie investícií.“	
19	MDVaRR SR 	Vlastný materiál 
V rámci časti „Výdavková strana rozpočtu EÚ“, „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“, žiadame doplniť nasledovnú odrážku spolu s textom: 
• „presadzovať osobitné riešenie pre regióny s vysokou koncentráciou chudoby a/alebo marginalizovaných skupín obyvateľstva“ 
„Regióny, ktoré majú vysokú koncentráciu chudoby a/alebo koncentráciu marginalizovaných skupín obyvateľstva si na vytvorenie podmienok na svoj rozvoj vyžadujú špecifické opatrenia a nástroje. Je nevyhnutné, aby mechanizmus prideľovania zdrojov v rámci politiky súdržnosti umožnil riešenie špecifickej situácie regiónov s vysokou koncentráciou chudoby a/alebo marginalizovaných skupín obyvateľstva.“ 
Zdôvodnenie: Uvedená pripomienka vychádza z pozície Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR k politike súdržnosti EÚ v návrhu EK k budúcemu viacročnému finančnému rámcu EÚ na roky 2014 – 2020 a vývoja doterajšej diskusie v prostredí členských štátov EÚ.  	Z 	N
	Predkladatelia nemajú ambíciu zaradiť do rámcovej pozície prioritu, ktorá je špecifická pre konkrétny členský štát, pretože v súčasnosti je málo pravdepodobné, že SR získa podporu u iných členských štátov. 

Ide o sektorálnu záležitosť na úrovni kohéznej politiky, ktorá je úplne legitímna a je v súlade s nasledovnou prioritou SR: „podporovať zachovanie súčasného mechanizmu stanovenia podielu jednotlivých fondov politiky súdržnosti EÚ na národnej alokácii podľa potrieb členského štátu“
	
20	MDVaRR SR 	Vlastný materiál 
V rámci časti „Výdavková strana rozpočtu EÚ“, „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“, žiadame doplniť nasledovnú odrážku spolu s textom: 
• „presadzovať osobitnú podporu na riešenie problematiky regiónu hlavného mesta so značnými vnútroregionálnymi rozdielmi“ 
„Regióny hlavných miest so značnými vnútroregionálnymi rozdielmi si vyžadujú špecifické riešenia na zabezpečenie ich vyrovnaného rozvoja. Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby mechanizmus prideľovania zdrojov v rámci politiky súdržnosti EÚ umožnil riešenie špecifickej situácie takýchto regiónov.“ 
Zdôvodnenie: Uvedená pripomienka vychádza z pozície Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR k politike súdržnosti EÚ v návrhu EK k budúcemu viacročnému finančnému rámcu EÚ na roky 2014 – 2020 a vývoja doterajšej diskusie v prostredí členských štátov EÚ. 	Z 	ČA
	Do textu dokumentu bola v časti 3 doplnená v spolupráci s MDVRR SR a MPRV SR nasledovná priorita:
„-podporovať dostatočnú mieru flexibility v rámci národnej alokácie vyčlenenej pre politiku súdržnosti za účelom znižovania vnútroregionálnych rozdielov regiónu hlavného mesta;
Vo viacerých členských štátoch EÚ sa región hlavného mesta spadajúci pod cieľ Konkurencieschopnosť, vyznačuje podobnými problémami, aké sú typické pre menej vyspelé regióny. Regióny hlavných miest so značnými vnútroregionálnymi rozdielmi si vyžadujú, aby mechanizmus prideľovania zdrojov v rámci politiky súdržnosti EÚ umožnil riešenie pre ich vyrovnaný rozvoj.“

Ministerstvo životného prostredia SR	
21	MŽP SR 
	Výdavková kapitola 2 - „Ochrana a riadenie prírodných zdrojov" 
MŽP SR nesúhlasí s návrhmi na str. 2, 3 a 4 vlastného materiálu, ktoré sa týkajú Výdavkovej kapitoly 2 - „Ochrana a riadenie prírodných zdrojov“ alebo „Trvalo udržateľný rast - prírodné zdroje“. Vyčlenené finančné prostriedky na Výdavkovú kapitolu 2 boli v porovnaní s VFR 2007-2013 znížené o 9,1 %. Výdavková kapitola 2 je podľa uvedenej tabuľky č. 2 jediná, ktorá zaznamenáva pokles alokácie prostriedkov v porovnaní s VFR 2007-2013. MŽP SR preto požaduje, aby SR pri rokovaniach presadzovalo navýšenie Výdavkovej kapitoly 2 oproti VFR 2007-2013. 
Odôvodnenie: Tento pokles nekorešponduje s deklarovaným zámerom EÚ a zameraním VFR 2014-2020 na plnenie cieľov stratégie „Európa 2020“ v oblasti environmentálnych cieľov. Medzi priority SR by malo, rovnako ako v strategických dokumentoch EÚ na budúce obdobie, patriť aj efektívne využívanie zdrojov a podpora rozvoja nízko-uhlíkového hospodárstva. Navrhujeme tiež doplniť argumentáciu pre súčasné rozdelenie výdavkových kapitol.  	Z 	N
 	Pokles rozpočtu výdavkovej kapitoly na úrovni rozpočtu EÚ neznamená automaticky pokles prostriedkov alokovaných pre oblasť životného prostredia a rovnako ani pokles prostriedkov vyčlenených pre SR. 

Vo VFR 2014-2020 má byť posilnená environmentálna podmienenosť „greening“ týkajúca sa viacerých programov a politík EÚ. Cieľom je podporovať opatrenia smerujúce k napĺňaniu environmentálnych a klimatických cieľov.

22	MŽP SR 	prepojenie II. piliera SPP na širšie EÚ priority  
MŽP SR súhlasí s prepojením II. piliera SPP na širšie EÚ priority prostredníctvom „zazelenania“ (greening) priamych dotácií minimálne na úrovni 30 % priamych platieb, s cieľom podporiť náročnejšie praktiky s pozitívnym vplyvom na životné prostredie. MŽP SR tiež požaduje v rámci II. piliera SPP uplatňovanie konceptu prierezového plnenia, ktorý zaručí, že rozvoj vidieka bude realizovaný adresne vo vzťahu ku mitigácii a adaptácii. V praxi to znamená, že investície do tohoto piliera budú monitorované aj cez objem prostriedkov zameraných na mitigáciu a adaptáciu (climate proofed). 
Odôvodnenie: Aktivity v oblasti mitigácie a adaptácie v EÚ nie sú ani v súčasnosti financované zo samostatných špecifických fondov, ale realizované v rámci sektorálnych politík. Väčšina výdavkov s environmentálnym a klimatickým obsahom je v súčasnosti realizovaná v rámci SPP, regionálnych politík a 7. Rámcového výskumného programu (spolu v súčasnosti predstavujú asi 80 % EÚ rozpočtu). S týmto konceptom MŽP SR súhlasí. V rámci revízie rozpočtu preto navrhujeme, aby EÚ pokračovala týmto smerom s tým rozdielom, že by malo byť povinné identifikovať, ktoré programy a aký objem finančných zdrojov bol použitý na plnenie týchto cieľov (mitigácia + adaptácia).  	Z 	ČA

	Do textu dokumentu bola v časti 3 doplnená v spolupráci s MŽP SR nasledovná prierezová priorita:

„zabezpečiť zvýšenú podporu environmentálne orientovaných výdavkov z rozpočtu EÚ;
Ide o nevyhnutnú podmienku z pohľadu udržateľného hospodárskeho rastu a rozvoja územia,  najmä v oblastiach zmeny klímy, ovzdušia, vôd, rizikových geologických faktorov a environmentálnych záťaží, odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov, ochrany biodiverzity a území NATURA 2000.“

23	MŽP SR 	Výdavková kapitola 2  
MŽP SR požaduje, aby sa pri rokovaniach o „zvyšnej sume“ prostriedkov vo Výdavkovej kapitole 2 (posledná veta v prvom odstavci na str. 4) presne špecifikovali objemy zdrojov vyčlenených na LIFE+ a zároveň sa tento objem v porovnaní so súčasným navýšil tak, že umožní realizovať aj prijaté ciele v oblasti zmeny klímy a adaptácie. 
Odôvodnenie: MŽP SR považuje LIFE+ za dôležitý nástroj na podporu environmentálnej politiky a navrhuje, aby sa tento nástroj v pripravovanom VFR posilnil. Podobne ako v predchádzajúcej pripomienke, keďže aktivity v oblasti mitigácie a adaptácie nie je možné podporovať zo špecifického fondu/mechanizmu, považujeme LIFE+ za vhodnú a potrebnú oblasť na plnenie týchto cieľov. 
Toto navýšenie je dôležité i z hľadiska ochrany prírody. EK má v zmysle článku 8 EU smernice 92/43/EHS o biotopoch, zodpovednosť spolufinancovať starostlivosť o tie územia európskeho významu, v ktorých sa nachádzajú prioritné druhy alebo prioritné biotopy európskeho významu. Bez spolufinancovania z EÚ zdrojov členské štáty nebudú schopné zabezpečiť plnenie cieľov smernice a zachovať/zlepšiť stav druhov a biotopov európskeho významu. Týka sa to najmä štátov s vysokou biodiverzitou, akým je SR, ktoré majú zodpovednosť za zachovanie prírodného dedičstva.  	Z 	ČA

 	Čo sa týka LIFE+, text bol doplnený o navrhovanú sumu nasledovne: „Zvyšná suma prostriedkov vo výške 11,2 mld. EUR je alokovaná predovšetkým pre účely rybolovu (6,69  mld. EUR) a programu LIFE+ (3,2 mld. EUR).”

V rámcovej pozícii je k dispozícii len obmedzený priestor a tento dokument poskytuje mantinely pre tie najdôležitejšie priority. LIFE+ je vzhľadom na finančný objem pre SR záležitosťou sektorovej legislatívy.   

Ak priorita nie je uvedená v rámcovej pozícii, neznamená to, že SR ju nemôže presadzovať pri negociáciách príslušnej sektorovej legislatívy. 

24	MŽP SR 	Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast 
Vo podkapitole „Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast“, str. 6 , navrhujeme doplniť nový bod, ktorý znie: „Podporovať efektívny manažment a obnovu lokalít NATURA 2000“. 
Odôvodnenie: Základom pre dosiahnutie EÚ cieľa biodiverzity do roku 2020 je efektívny manažment a obnova lokalít NATURA 2000. Posilňovaný integrovaný prístup využívajúci rôzne štrukturálne fondy EÚ poskytne spolu s posilnenou podporou LIFE pre biodiverzitu silný základ pre novú stratégiu financovania sústavy NATURA 2000, čo potvrdila aj Európska komisia v komunikácii „COM/2011/867 final Budget for Europe 2020,“ kde EK určila rámec pre ďalšie financovanie s dôrazom na EÚ stratégiu 2020 a príloha „Environmental policy fishe“. Je tiež potrebné zaviesť ŽP ako prioritu a posilniť podporu sústavy NATURA 2000.  	Z 	ČA
 	Do textu dokumentu bola v časti 3 doplnená v spolupráci s MŽP SR nasledovná prierezová priorita:

„zabezpečiť zvýšenú podporu environmentálne orientovaných výdavkov z rozpočtu EÚ;
Ide o nevyhnutnú podmienku z pohľadu udržateľného hospodárskeho rastu a rozvoja územia,  najmä v oblastiach zmeny klímy, ovzdušia, vôd, rizikových geologických faktorov a environmentálnych záťaží, odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov, ochrany biodiverzity a území NATURA 2000.“
	
25	MŽP SR 	kapitola Úvod, 3. odsek  
Celý materiál do značnej miery abstrahuje od problematiky životného prostredia, ktorá však je súčasťou dokumentu EURÓPA 2020 (zmena klímy, obnoviteľné zdroje energie, efektívnosť zdrojov vrátane biodiverzity), na ktorý sa spracovatelia materiálu odvolávajú ako na východisko pre tvorbu VFR. Upozorňujeme, že absencia tejto problematiky medzi prioritami vo VFR 2014 – 2020 môže spôsobiť problémy, ako je napr. sťaženie prístupu k finančným prostriedkom EÚ na realizáciu environmentálnych opatrení (napr. ešte nebude ukončené prechodné obdobie pre "Council Dierctive 91/271/EEC concerning urban waste water treatment“, ktoré trvá do 31.12. 2015, dokedy by všetky aglomerácie s počtom nad 2000 EO a nad 10000 EO mali byť v súlade so smernicou; pričom na financovanie obce nemajú dostatok vlastných zdrojov a potrebujú eurofondy). 
Na str. 1 materiálu, v kap. 1 Úvod, v 3. odseku v jeho súčasnom znení: „SR podporuje silnú a konkurencieschopnú Európsku úniu, čo nie je možné dosiahnuť bez posilnenia ekonomickej a finančnej zodpovednosti, podpory vzdelávania, vedy a inovácií, posilnenia energetickej bezpečnosti a realizácie efektívnej susedskej politiky.“ požadujeme za slová „energetickej bezpečnosti“ vložiť slová „...a environmentálnej udržateľnosti...“ 
Odôvodnenie: Uvedenú pripomienku zdôvodňujeme potrebou reflektovať aj dlhodobé environmentálne priority a politiky EÚ, ako napr. politiku predchádzania zmenám klímy alebo efektívneho využívania zdrojov a surovín, ktoré nielen patria medzi hlavné oblasti v rámci stratégie Európa 2020 (viď napr. Oznámenie EK č. 5869/11: Európa efektívne využívajúca zdroje – hlavná iniciatíva v rámci stratégie Európa 2020), ale tiež výrazne ovplyvňujú, resp. vyvolávajú potrebu zvýšenia energetickej efektívnosti, inovácií, vedy a výskumu.  	O 	A
	Text v úvode v treťom odseku dokumentu bol v spolupráci s MŽP SR doplnený nasledovne:
„SR podporuje silnú a konkurencieschopnú Európsku úniu, čo nie je možné dosiahnuť bez posilnenia ekonomickej a finančnej zodpovednosti, podpory vzdelávania, vedy  a inovácií, posilnenia energetickej bezpečnosti, poskytovania udržateľných ekosystémových služieb a realizácie efektívnej susedskej politiky.“ 
	
26	MŽP SR 	Záväzky v mld. € 2014 – 2020, Tabuľka na str. 2 „Porovnanie VFR 2007 – 2013 a návrhu VFR 2014 – 2020 z pohľadu záväzkov EU“  
Tabuľka na str. 2 „Porovnanie VFR 2007 – 2013 a návrhu VFR 2014 – 2020 z pohľadu záväzkov EU“ v časti „Záväzky v mld. € 2014 – 2020“ nesúhlasí s ďalším textom, pretože výdavky kapitol, vyčíslené v textovej časti sú nižšie ako suma, uvedená v 2. stĺpci tabuľky. Rovnako nesúhlasí text v časti „mimorozpočtové výdavky“ (str. 4) so sumami, uvedenými k mimorozpočtovým výdavkom v tabuľke.	O 	ČA
	Návrh EK obsahuje v rámci jednotlivých výdavkových kapitol veľký počet nástrojov. V uvedenej tabuľke na s. 2 sú vybraté len tie, ktoré sú pre SR kľúčové. Podrobné členenie jednotlivých výdavkových kapitol a príslušných nástrojov sa nachádza v prílohe. 
Do popisu tabuľky bolo doplnené slovo: „vybrané“ a text znie nasledovne: „Porovnanie VFR 2007-2013 a návrhu VFR 2014-2020 z pohľadu vybraných záväzkov EÚ“	
27	MŽP SR 	rámcová pozícia SR  
V rámcovej pozícii SR nie sú uvedené priority za oblasť vôd (ani v prílohách). Pre úplnosť a komplexnosť pozície SR opätovne uplatňujeme požiadavku doplniť financovanie nasledovných priorít za oblasť vôd: 
1. Plnenie záväzkov SR vyplývajúcich z Rámcovej smernice o vode 2000/60/ES s cieľom dosiahnutia dobrého stavu vôd, najmä 
• monitorovanie životného prostredia v oblasti vôd, 
• plnenie záväzkov smernice Rady 91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd, t. j. zabezpečiť výstavbu stokových sietí a čistiarní odpadových vôd, 
• zabezpečenie protipovodňových opatrení v súlade so smernicou 2007/60/ES o hodnotení a monitorovaní povodňových rizík; 
2. Zabezpečiť implementáciu Dunajskej stratégie, kde MŽP SR je poverené koordináciou (Maďarská republika a SR sú koordinátormi prioritnej oblasti č. 4); 
3. Informačný systém INSPIRE.  	O 	ČA
	Predkladatelia boli pri vypracovaní rámcovej pozície  limitovaní dokumentmi, ktoré vydala EK.

Do textu dokumentu bola v časti 3 doplnená v spolupráci s MŽP SR nasledovná prierezová priorita:

„zabezpečiť zvýšenú podporu environmentálne orientovaných výdavkov z rozpočtu EÚ;
Ide o nevyhnutnú podmienku z pohľadu udržateľného hospodárskeho rastu a rozvoja územia,  najmä v oblastiach zmeny klímy, ovzdušia, vôd, rizikových geologických faktorov a environmentálnych záťaží, odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov, ochrany biodiverzity a území NATURA 2000.“
	
28	MŽP SR 	Výdavková kapitola 2 – trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje 
V časti „Výdavková kapitola 2 – trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ na str. 3-4 sa uvádza, že 11,2 mld. € je alokované predovšetkým pre účely rybolovu a program LIFE + životné prostredie. Žiadame text doplniť o konkrétnu sumu, alokovanú na program LIFE + životné prostredie, ako aj uviesť, čo v tabuľke Príloha k rámcovej pozícii SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014-2020 znamená položka „agentúry“. 	O 	ČA
	Čo sa týka LIFE+, text bol doplnený o navrhovanú sumu nasledovne: „Zvyšná suma prostriedkov vo výške 11,2 mld. EUR je alokovaná predovšetkým pre účely rybolovu (6,69  mld. EUR) a programu LIFE+ (3,2 mld. EUR).”

Predkladatelia považujú rozpis položky „agentúry“ pre účely rámcovej pozície SR za nadbytočný.	
29	MŽP SR 	Výdavková kapitola 2 – trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje 
Na str. 7 je venovaná pozornosť iba zámerom v oblasti poľnohospodárskej politiky a rozvoja vidieka. Je potrebné v tejto kapitole rozpracovať hlbšie aj problematiku LIFE+ životné prostredie. 	O 	ČA
	Text dokumentu bol v časti 2 doplnený v spolupráci s MŽP SR nasledovne:
„Vzhľadom na to, že návrh Komisie obsahuje v rámci jednotlivých výdavkových kapitol veľký počet nástrojov, táto časť sa venuje iba nástrojom a prierezovým aspektom (napr. environmentálnym), ktoré sú z pohľadu SR kľúčové. Podrobné členenie jednotlivých výdavkových kapitol a príslušných nástrojov sa nachádza v prílohe.“ 	
30	MŽP SR 	Výdavková kapitola 2 – trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje 
V časti „Výdavková kapitola 2 – trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje“ MŽP SR navrhuje: 
s cieľom zlepšiť znalostnú základňu týkajúcu sa dodávok hospodársky strategických materiálov a využívania surovín v EÚ vypracovať analýzu zameranú na identifikáciu a vyhodnotenie možných rizík pre dodávky materiálov pre priemysel EÚ a na kritickosť rôznych materiálov s ohľadom na ich finálne zhodnotenie a na zlepšenie poznatkov o využívaní surovín v EÚ v súlade s potrebou rozvíjania koherentných politík a maximalizácie účinnosti opatrení; zaradiť technologický rozvoj nerastných surovinových zdrojov s dôrazom na technológie, ktoré sú v súlade s politikami ochrany pôdy vo vzťahu k implementácii postupov, ktoré využívajú hospodársky realizovateľné trhové postupy; v oblasti environmentálnych záťaží napomôcť krajinám bývalého východného bloku, ktoré sa stali členmi EÚ, pri uplatňovaní princípu „znečisťovateľ platí“, hľadať a vytvoriť finančné nástroje na odstraňovanie environmentálnych záťaží (napr. vyčlenením prostriedkov na túto oblasť v ďalšom plánovacom období zo štrukturálnych fondov EÚ, rozšírením programu LIFE+ o túto oblasť, atď.), rozšíriť financovanie programu LIFE+ na analýzy vrátane návrhov opatrení reagujúcich na vplyvy meniacich sa klimatických podmienok; dopady meniacich sa klimatických podmienok (zasahujú aj do kapitoly 3 – Bezpečnosť a občianstvo, konkrétne „vývoj opatrení pre prevenciu prírodných katastrof“).  	O 	N
	Ide o záležitosť sektorovej legislatívy. Je potrebné spolupracovať s MPRV SR a MDVRR SR pri negociáciách konkrétnej legislatívy v jednotlivých pracovných skupinách Rady EÚ. 	
31	MŽP SR 	hlavný cieľ 1 , bod 3 
V bode 3, hlavný cieľ 1 (str. 5) požadujeme za slovo „zaobchádzaní“ vložiť slová „rešpektujúci životné prostredie“. 
Odôvodnenie: Medzi prioritami na r. 2014 - 2020 výrazne absentuje životné prostredie (okrem LIFE+, zostáva teda súčasný integrovaný prístup – rôzne aktivity pre ochranu prírody budú v rôznych EU fondoch).  	O 	A	Text uvedeného cieľa SR vo vzťahu k rozpočtu EÚ bol upravený nasledovne: „rovnovážny a udržateľný rozvoj založený na solidarite a na rovnosti príležitostí rešpektujúci životné prostredie“	
32	MŽP SR 	časť Všeobecné aspekty, bod 3 
V bode 3, časť „Všeobecné aspekty“ navrhujeme doplniť nový odsek, ktorý znie: „posilniť uplatňovanie zásady, aby EU prostriedky neboli využívané na aktivity, ktoré majú významný negatívny vplyv na životné prostredie“ 
Odôvodnenie: V článku 9.5 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1990/ES „operácie financované z fondov musia byť v súlade s ustanoveniami zmluvy a aktov prijatých na jej základe“; v súčasnosti sa u niektorých operačných programoch vyžaduje tzv. deklarácia NATURA 2000, ktorá je povinnou súčasťou žiadosti o poskytnutie nenávratného finančného príspevku a dobrým nástrojom pre včasné hodnotenie vplyvov projektov na NATURA 2000 a prípadnú zmenu projektu; takéto hodnotenie sa týka napr. plánovaného nástroja CEF na prepojenie Európy. Túto zásadu je potrebné upraviť v príslušných nariadeniach, čím vznikne pre členské štáty povinnosť zaviesť mechanizmus na „odstránenie škodlivých dotácií“.  	O 	ČA
	Do textu dokumentu bola v časti 3 doplnená v spolupráci s MŽP SR nasledovná prierezová priorita:

„zabezpečiť zvýšenú podporu environmentálne orientovaných výdavkov z rozpočtu EÚ;
Ide o nevyhnutnú podmienku z pohľadu udržateľného hospodárskeho rastu a rozvoja územia,  najmä v oblastiach zmeny klímy, ovzdušia, vôd, rizikových geologických faktorov a environmentálnych záťaží, odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov, ochrany biodiverzity a území NATURA 2000.“
	
33	MŽP SR 	Výdavková kapitola 3 – Bezpečnosť a občianstvo 
V časti „Výdavková kapitola 3 – Bezpečnosť a občianstvo“ navrhujeme, aby bolo umožnené použiť finančné zdroje štrukturálnych fondov EÚ, LIFE+ alebo ďalšie v oblasti prevencie prírodných katastrof a následných opatrení po ich výskyte (napr. zosuvy). 	O 	N
	Ide o záležitosť sektorovej legislatívy. Je potrebné spolupracovať s MPRV SR a MDVRR SR pri negociáciách konkrétnej legislatívy v jednotlivých pracovných skupinách Rady EÚ.	
34	MŽP SR 	časť - Doložka 
V prípade, že v časti A.2 Vplyvy je uvedené „POZITÍVNE“, je potrebné pozitívny vplyv (napr. i na životné prostredie) vyčísliť, teda doložku urobiť v zmysle prijatej metodiky za všetky oblasti, v ktorých je uvedený pozitívny vplyv. 	O 	N
	Po konzultácii s gestormi nebudú v tomto štádiu vykazované žiadne vplyvy tohto dokumentu. Finančný, ekonomický, environmentálny vplyv, ako aj dopady na zamestnanosť, podnikateľské prostredie a informatizáciu spoločnosti bude možné identifikovať, analyzovať a kvantifikovať  až v štádiu schválenia konkrétnych legislatívnych aktov k viacročnému finančnému rámcu 2014-2020 ako celku a pre jednotlivé sektorové politiky Radou EÚ a Európskym parlamentom (predpokladá sa v priebehu rokov 2012 a 2013).	
35	MŽP SR 	Príloha č. 1 
Vo vzťahu k prílohe č. 1 si dovoľujeme upozorniť na nesúlad medzi sumárnymi údajmi uvádzanými v tabuľke a číselnými údajmi uvádzanými v jednotlivých riadkoch, resp. stĺpcoch, súčtom ktorých by uvedený sumárny údaj mal vzniknúť.  	O 	A	Tabuľka bola skontrolovaná a upravená. Pod tabuľku bol doplnený nasledovný text: „ Všetky vyššie uvedené čísla, ktoré zverejnila Komisia, sú zaokrúhlené na 1 mil. EUR. Z uvedeného dôvodu môžu súčty a medzisúčty stĺpcov a riadkov vykazovať určité odchýlky.“
	
Ministerstvo vnútra SR	
36	MV SR 	K vlastnému materiálu 
V časti s názvom „Výdavková strana rozpočtu EÚ“, sekcia „Výdavková kapitola 3 – Bezpečnosť a občianstvo“ žiadame doplniť nasledovné body: 
• Zabezpečiť programovanie v rámci dvoch nových nástrojov na úrovni jedného viacročného programu a zrušiť ročné programovanie. 
Posun od ročného k viacročnému programovaniu má za cieľ predovšetkým zníženie pracovnej ako Európskej komisie a členských štátov, tak aj samotných konečných príjemcov prostriedkov zahraničnej pomoci. 
 	O	ČA	V texte materiálu bola v časti 3 doplnená a rozšírená jedna z existujúcich priorít nasledovne: 
„znížiť počet nástrojov pre vnútorné záležitosti na dva fondy: Fond pre migráciu a azyl a Fond pre vnútornú bezpečnosť a podporiť prechod na viacročné programovanie
Zníženie počtu nástrojov prispeje k zjednodušeniu procesov vo vzťahu medzi Komisiou a orgánmi zabezpečujúcimi zdieľaný manažment na úrovni členského štátu. Prechod z ročného k viacročnému programovaniu má za cieľ predovšetkým zníženie administratívnej náročnosti Európskej komisie, členských štátov, ako aj subjektov, ktoré realizujú jednotlivé projekty.“	
37	MV SR 	K predkladacej správe 
Pripomienky lingvistického charakteru: 
1. V treťom odseku odporúčame nahradiť pojem „zadefinovanie“ pojmom „definovanie“. 
2. V celom dokumente žiadame odporúčame nahradiť pojem „sektorálny“ pojmom „sektorový“.  	O	A	Text bol upravený.	
Ministerstvo práce sociálnych vecí a rodiny SR	
38	MPSVR SR 	vlastný materiál 
V texte kap. 3, ods. 1 rovnovážny a udržateľný rozvoj založený na solidarite a na rovnakom zaobchádzaní navrhujeme zmeniť znenie na 
rovnovážny a udržateľný rozvoj založený na solidarite a na rovnosti príležitostí. 

Zdôvodnenie: pojem „rovnaké zaobchádzanie“ vedie často k nesprávnej interpretácii, ktorá môže byť v rozpore s napĺňaním cieľov horizontálnej priority rovnosť príležitostí. Navrhujeme preto používať pojem „rovnosť príležitostí“, ktorý presnejšie pomenováva cieľ intervencií, medzi ktoré patrí aj rovnaké zaobchádzanie a zodpovedá aj pomenovaniu horizontálnej priority a termínu uvádzanému v doložke vplyvov.  	O	A	Text bol doplnený nasledovne: „rovnovážny a udržateľný rozvoj založený na solidarite a na rovnosti príležitostí rešpektujúci životné prostredie“ 	
39	MPSVR SR 	vlastný materiál 
V kapitole 3 Rámcová pozícia SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014 – 2020, v časti Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast žiadame vložiť nový text: 
• podporovať tematickú koncentráciu zdrojov jednotlivých fondov 
Tematická koncentrácia zdrojov jednotlivých fondov, možnosť vytvorenia spoločného strategického rámca pre štrukturálne fondy, Kohézny fond, rozvoj vidieka a rybolov, a následná možnosť vytvárania operačných programov, ktoré by zároveň využívali zdroje rôznych fondov (napr. ESF a ERDF) zabezpečí vyššiu efektívnosť a synergiu nástrojov EÚ.  	O	N	Ide o požiadavku, ktorá sa týka sektorovej legislatívy.	
40	MPSVR SR 	obal 
V časti „Predkladá“ odporúčame za slovami „podpredseda vlády“ vložiť skratku „SR“, za slovami „minister financií“ vypustiť slová „Slovenskej republiky“ a za slovami „minister zahraničných vecí“ vypustiť slová „Slovenskej republiky“. Rovnako odporúčame upraviť aj text v návrhu uznesenia. 	O	N	Vychádzalo sa zo zaužívanej praxe, pričom znenie použité predkladateľmi dokumentu ako aj znenie navrhované MPSVR SR  je považované za správne. 	
41	MPSVR SR 	uznesenie 
- v bode B., vo štvrtom riadku žiadame za slovami „podpredsedovi vlády SR“ vložiť písmeno „a“ ako spojku. 

- v bode B.1., v druhom riadku odporúčame slovo „pozíciu“ nahradiť slovom „pozíciou“.  	O	A	Text bol upravený.	
42	MPSVR SR 	predkladacia správa 
- ods. 1, v druhom riadku odporúčame zosúladiť názov dokumentu s názvom uvedeným v oficiálnom preklade dokumentu do slovenčiny, a to „Rozpočet stratégie Európa 2020“. Rovnako odporúčame upraviť aj text v doložke vybraných vplyvov, v časti A.2. Vplyvy, v druhom riadku. 

- ods. 1 v štvrtom riadku odporúčame text „...oznámenie Komisie č. COM(2011) 500 final...“ nahradiť textom „...oznámenie Komisie KOM(2011) 500 v konečnom znení...“. Podobne odporúčame upraviť aj text vlastného materiálu na str. 1 v časti 2. Návrh Európskej komisie v druhom riadku prvého odseku a v prvom riadku druhého odseku. 	O	ČA	Predkladatelia použili správny preklad z anglického jazyka: 
„Rozpočet pre Európu 2020“ (Budget for Europe 2020). Dokument predložený Komisiou sa týka len financovania Stratégie Európa 2020. 

Keďže rámcová pozícia je výlučne v slovenskom jazyku, pri odkaze na uvedený dokument bolo použité nasledovné znenie: „oznámenie Komisie KOM(2011) 500 v konečnom znení...“	
43	MPSVR SR 	vlastný materiál 
Str. 1, v časti 1. Úvod, ods. 4 v poslednom riadku odporúčame text „...zo Stratégie Európa 2020.“ nahradiť textom „zo stratégie Európa 2020.“. Rovnako odporúčame upraviť text v celom materiáli.  	O	A	Text bol upravený.	
44	MPSVR SR 	vlastný materiál 
Str. 2, v časti 2.3. Výdavková strana rozpočtu EÚ, v Tabuľke: Porovnanie VFR 2007-2013 a návrhu VFR 2014-2020 z pohľadu záväzkov EÚ, v prvom stĺpci, v bode 1. odporúčame text „z čoho“ nahradiť textom „v tom“ vo všetkých položkách. 	O	A	Text bol upravený.	
45	MPSVR SR 	vlastný materiál 
Str. 3, v časti Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast, ods. 4 v treťom riadku odporúčame text „ktorých HDP sa nachádza“ nahradiť textom „ktorých HDP na obyvateľa sa nachádza“. 	O	A	Text bol upravený nasledovne: „Politika súdržnosti (integrovaný rozvojový nástroj na vyrovnávanie regionálnych rozdielov EÚ), má byť zameraná hlavne na najchudobnejšie regióny a členské štáty. Návrh počíta aj s poskytovaním pomoci pre regióny, ktorých HDP na obyvateľa sa nachádza v rozmedzí od 75 % do 90 % priemeru HDP EÚ 27 (prechodné regióny), a to formou systematického vytvorenia novej kategórie regiónov.“	
46	MPSVR SR 	vlastný materiál 
Str. 6, v časti Výdavková kapitola 1 – Inteligentný a inkluzívny rast, v šiestej zarážke odporúčame doplniť aj porovnanie podielu ESF so starými členskými štátmi. Vplyv zvýšenia podielu ESF na politiku súdržnosti SR bude podľa nášho názoru závisieť od budúcich štrukturálnych priorít.  	O	N	V dokumente nie sú uvedené žiadne porovnania tohto druhu. SR z diplomatických dôvodov nerozlišuje medzi starými a novými členskými štátmi. 	
47	MPSVR SR 	vlastný materiál 
Str. 8, v časti Mimorozpočtové výdavky, v prvej vete odporúčame za číslom „0,21 %“ doplniť základňu. 	O	A	Text bol doplnený nasledovne: „EDF je mimo rozpočtu EÚ a SR sa podieľa na jeho financovaní podľa osobitného kľúča podielom 0,21 % z celkového rozpočtu EDF.“	
48	MPSVR SR 	vlastný materiál 
Str.6 Východisková strana rozpočtu EÚ, Výdavková kapitola 1 –Inteligentný a inkluzívny rast, 6. bod - Žiadame znenie vety „Výrazné navýšenie podielu ESF by malo za následok obmedzenie alokácie pre infraštruktúrne projekty a zvýšenie administratívnych výdavkov vzhľadom na vyšší počet projektov v rámci ESF“ preformulovať a to z dôvodu, že súčasný trend v ESF je zavádzanie zjednodušení a vo väčšej miere zameraní sa na výsledky. Uvedené jednoznačne znižuje administratívnu náročnosť.  	O	A	Text bol upravený nasledovne: „Výrazné navýšenie podielu ESF by malo za následok obmedzenie alokácie pre infraštruktúrne projekty, ktoré pre SR predstavujú základnú podmienku pre rast konkurencieschopnosti regiónov aj štátu ako celku. “	
49	MPSVR SR 	vlastný materiál 
- str. 5, v časti 3. Rámcová pozícia SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014-2020, Všeobecné aspekty, v druhej zarážke odporúčame doplniť pozíciu SR pre poskytovanie pomoci pre prechodné regióny, ktorých HDP na obyvateľa sa nachádza v rozmedzí od 75 % do 90 %, vzhľadom na zámer Komisie, podľa ktorého „politika súdržnosti má byť zameraná hlavne na najchudobnejšie regióny a členské štáty“ (str. 3 materiálu). 

Taktiež odporúčame v dokumente podrobnejšie popísať prechodné regióny ako aj ich vplyv, význam pre SR.  	O	ČA	Do textu dokumentu bol v časti 3 doplnený text do jednej z priorít týkajúci sa prechodných regiónov nasledovne:  

„- zachovať financovanie menej rozvinutých regiónov (na úrovni NUTS II) v období rokov 2014-2020 minimálne v takom finančnom objeme, ako je to v súčasnom období 2007-2013; 
Pokračovanie primeraného financovania menej rozvinutých regiónov v rámci politiky súdržnosti pomôže k zmierneniu regionálnych rozdielov, prispeje k zníženiu miery nezamestnanosti, zlepšeniu infraštruktúrnej vybavenosti a k zvyšovaniu konkurencieschopnosti EÚ. Rozvojom menej rozvinutých regiónov sa zabezpečí vnútorná súdržnosť EÚ, ktorá je nevyhnutnou podmienkou pre rast a konkurencieschopnosť. Politika súdržnosti je jeden z hlavných nástrojov zvyšovania konkurencieschopnosti EÚ a jej vyváženého rozvoja v súlade s implementáciou cieľov stratégie Európa 2020. Regióny, ktoré boli v programovom období 2007-2013 oprávnené pre cieľ Konvergencia a ktoré budú v programovom období 2014 - 2020 prevyšovať úroveň 75 % HDP na obyvateľa, by mali mať možnosť pokračovať v realizovaní štrukturálnych opatrení. Alokácia navrhnutá Komisiou pre prechodné regióny je vysoká, keďže podpora by mala byť sústredená na menej rozvinuté regióny EÚ.“	
50	MPSVR SR 	vlastný materiál 
Str. 8, v časti Výdavková kapitola 5 – Administratíva; v rámci pozície SR odporúčame presadzovať znižovanie počtu zamestnancov inštitúcií EÚ o 5 %, a to do roku 2016, a to už aj vzhľadom na neustále sa zvyšujúce dôchodkové výdavky (viď. Príloha k rámcovej pozícii SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014-2020, bod 5, dôchodkové výdavky a európske školy). 	O	N	SR vyjadruje zdržanlivý súhlasný postoj s postupným 5 – percentným znižovaním počtu pracovníkov inštitúcií EÚ. V texte sa uvádza: „Komisia navrhuje pre VFR 2014 – 2020 znižovanie počtu zamestnancov inštitúcií EÚ, posunutie vekovej hranice odchodu do dôchodku a predĺženie priemerného týždenného pracovného času, a to bez finančnej kompenzácie. Návrh Komisie sa javí ako vyvážený a obsahuje primerané úspory pre každú inštitúciu.“ 	
51	MPSVR SR 	doložka vybraných vplyvov 
V súčasnom štádiu práce predpokladáme, že materiál Návrh rámcovej pozície SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014 – 2020 nebude mať sociálny vplyv, ani vplyv na podnikateľské prostredie, životné prostredie a informatizáciu spoločnosti. V súčasnom štádiu rozpracovanosti politiky sú uvažované vplyvy uvedené v doložke vplyvov nekonkrétne a nejasné, preto navrhujeme v doložke vybraných vplyvov uviesť, že návrh nebude mať tieto vplyvy. Bližšie vysvetlenie odporúčame uviesť v poznámkach. 	O	A	Po konzultácii s gestormi nebudú v tomto štádiu vykazované žiadne vplyvy tohto dokumentu. Finančný, ekonomický, environmentálny vplyv, ako aj dopady na zamestnanosť, podnikateľské prostredie a informatizáciu spoločnosti bude možné identifikovať, analyzovať a kvantifikovať  až v štádiu schválenia konkrétnych legislatívnych aktov k viacročnému finančnému rámcu 2014-2020 ako celku a pre jednotlivé sektorové politiky Radou EÚ a Európskym parlamentom (predpokladá sa v priebehu rokov 2012 a 2013).	
Úrad vlády SR 	
52	ÚV SR 	materiál 
1) Kap. 3, časť Výdavková strana rozpočtu EÚ, Výdavková kapitola 1 - Inteligentný a inkluzívny rast: odporúčame doplniť samostatný bod o podpore dohôd o partnerstve medzi EK a členskými štátmi, ako aj o podpore územných dohôd: 
• podporovať myšlienku dohôd o partnerstve medzi EK a členskými krajinami a myšlienku územných dohôd medzi národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi 
Úspech implementácie vytýčených cieľov vyžaduje účasť všetkých subjektov zainteresovaných na príprave a následnej implementácii. To súčasne kladie vysoké nároky na čo najpresnejšiu špecifikáciu práv a povinností každej zúčastnenej strany. Práve partnerské dohody sú vhodným nástrojom na naplnenie uvedených potrieb. 

Zdôvodnenie: v oznámení COM (2011) 500 final, v kapitole 5.2 Solidarita a investície do trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti je návrh EK na uzatvorenie dohôd o partnerstve s členskými štátmi s tým, že v dohodách sa určia záväzky pre partnerov na národnej a regionálnej úrovni pri využití prostriedkov pridelených na implementáciu stratégie Európa 2020. Okrem tohto návrhu EK je aktuálny aj návrh Výboru regiónov na uzatvorenie územných dohôd medzi národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v ktorých sa tieto orgány zaviažu koordinovať a časovo zosúladiť svoje politické programy s cieľom zamerať svoju činnosť a finančné zdroje na plnenie národných programov reforiem a špecifických odporúčaní Európskej rady. Túto myšlienku Výboru regiónov podporuje aj EK. Osobitne územné dohody zabezpečujúce účasť všetkých zainteresovaných subjektov považujeme za nevyhnutný predpoklad úspechu napĺňania cieľov stratégie Európa 2020. Pripomíname, že jedným z významných dôvodov neúspechu Lisabonskej stratégie bola práve aj absencia zapojenia partnerov do prípravy a implementácie cieľov.  	O	N	Ide o záležitosť, ktorá sa týka sektorovej politiky a nie rámcovej pozície. 	
53	ÚV SR 	materiálu 
2) Kap. 3, časť Výdavková strana rozpočtu, Výdavková kapitola 2 - Trvalo udržateľný rast – prírodné zdroje: 
Odporúčame doplniť štvrtý bod: 
• zvážiť výrazné obmedzenie podpory pestovania plodín na energetické účely 

Zdôvodnenie: v záujme ochrany životného prostredia a zabezpečenia udržateľnosti podmienok pre pestovanie poľnohospodárskych plodín určených na výživu obyvateľstva. Toto opatrenie by malo výraznejší efekt ako zatiaľ nezadefinované postupy podporujúce ochranu životného prostredia, prispeje k lepšej potravinovej bezpečnosti a stabilite cien potravín.  	O	N	Ide o záležitosť, ktorá sa týka sektorovej politiky a nie rámcovej pozície. Požiadavka je nereálna. Na úrovni EÚ neexistuje podpora tejto požiadavky dostatočným počtom členských štátov. 	
54	ÚV SR 	materiálu 
3) Poslednú vetu odporúčame doplniť o text „a ústredných orgánov štátnej správy“, teda nasledovne: „Záležitosti k VFR sú prejednávané v rámci medzirezortnej pracovnej skupiny na úrovni generálnych riaditeľov, resp. riaditeľov odborov, ktorej členmi sú zástupcovia všetkých príslušných ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy.“ 

Zdôvodnenie: v pracovnej skupine sú aj zástupcovia ÚV SR, perspektívne nie je vylúčená ani účasť iných (ústredných) orgánov štátnej správy.  	O	A	Text bol doplnený nasledovne: „Záležitosti k VFR sú prerokovávané  v rámci medzirezortnej pracovnej skupiny na úrovni generálnych riaditeľov, resp. riaditeľov odborov, ktorej členmi sú zástupcovia všetkých príslušných ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy.“	
Ministerstvo kultúry SR 	
55	MK SR 	návrh materiálu, časť I. Úvod 
V samotnom návrhu materiálu, v časti 1. Úvod, navrhujeme v prvej vete zaviesť legislatívnu skratku „Európska únia (ďalej len „EÚ“)“ a používať ju v celom nasledujúcom texte.  	O	A	Text bol upravený nasledovne: „Európska únia (ďalej aj „EÚ“) sa v súčasnosti nachádza v etape, keď je potrebné s väčšou pozornosťou reagovať na aktuálne globálne finančné, hospodárske a rozvojové výzvy.“	
56	MK SR 	str. 4 návrhu materiálu, časť Výdavková kapitola 5 - Administaríva 
V poslednej vete navrhujeme slovo "predlženie" nahradiť gramaticky správnym tvarom slova "predĺženie".  	O	A	Text bol upravený.	
Prešovský samosprávny kraj (PSK)	
57	PSK 	bodu 2 Návrh EK, Výdavkovej kapitoly 1, časti „Politika súdržnosti“ 
Pripomienka: 
Neviazať čerpanie štrukturálnych fondov na makroekonomické podmienky daného členského štátu (v rámci kondicionalít) 
Odôvodnenie: 
V prípade viazanosti čerpania ŠF na makroekonomické podmienky, mohlo by dôjsť k limitácii alokácií 	Z 		Neprihliada sa.
Pripomienka nepochádza od povinne pripomienkujúceho subjektu (Prešovský samosprávny kraj) a netýka sa rámcovej pozície SR k VFR 2014-2020 ako celku.
	
58	PSK 	bodu 2 Návrh EK, Výdavkovej kapitoly 1, časti „Politika súdržnosti“ 

V odstavci je uvedené „Politika súdržnosti (sektorálna politika cielená na vyrovnávanie regionálnych rozdielov EÚ), má byť zameraná hlavne na najchudobnejšie regióny a členské štáty.“ 

Pripomienka: 
Politika súdržnosti nie je sektorálna politika, ale priestorovo orientovaná politika. 

Odôvodnenie: 
Vyrovnávanie územných rozdielov je jedným zo strategickým cieľov členských štátov EÚ po roku 2013 (bod 1) a rozpočet EÚ má byť postavený aj na princípe solidarity (bod 2.1), v celom dokumente absentuje akákoľvek zmienka o regionálnej resp. lokálnej samospráve, ktorej sa politika súdržnosti v prvom rade dotýka. 
 	Z		Neprihliada sa.
Pripomienka nepochádza od povinne pripomienkujúceho subjektu (Prešovský samosprávny kraj) a netýka sa rámcovej pozície SR k VFR 2014-2020 ako celku.
	
59	PSK 	bodu 2 Návrh EK, Výdavkovej kapitoly 1, časti „Politika súdržnosti“ 
PSK podporuje v rámci bodu 2 Návrh EK, Výdavkovej kapitoly 1, časti „Politika súdržnosti“ vytvorenie spoločného strategického rámca pre štrukturálne fondy, Kohézny fond, rozvoj vidieka a rybolov s cieľom premietnutia cieľov Stratégie Európa 2020 do investičných priorít. 	O 		Neprihliada sa.
Pripomienka nepochádza od povinne pripomienkujúceho subjektu (Prešovský samosprávny kraj) a netýka sa rámcovej pozície SR k VFR 2014-2020 ako celku.
	
60	PSK 	bodu 3, Výdavkovej kapitoly 1, časti „Podporovať vznik Spoločného strategického rámca pre výskum a inovácie zlučovaním a spájaním rôznych zdrojov financovania“ 
Pripomienka: 
Navrhujeme alokovať národné zdroje aj na prípravu projektových zámerov. 
Odôvodnenie: 
Zvýši sa úspešnosť slovenských projektov (príkladom sú iné členské štáty, napr. Rakúsko) a motivácia žiadateľov čerpať zdroje v oblasti vedy a výskumu. 	Z 		Neprihliada sa.
Pripomienka nepochádza od povinne pripomienkujúceho subjektu (Prešovský samosprávny kraj) a netýka sa rámcovej pozície SR k VFR 2014-2020 ako celku.
	
61	PSK 	bodu 3 Rámcová pozícia SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014 – 2020 

PSK podporuje v rámci bodu 3 Rámcová pozícia SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014 – 2020: 

- zachovať súčasné 7 ročné trvanie viacročného finančného rámca, bez uskutočnenia revízie 
- zachovať samostatnú podkapitolu pre politiku súdržnosti 
- podporovať vznik Spoločného strategického rámca pre výskum a inovácie zlučovaním a spájaním rôznych zdrojov financovania 
- zachovať financovanie menej vyspelých regiónov (na úrovni NUTS II) v období rokov 2014 – 2020 minimálne v takom finančnom objeme, ako je to v súčasnom období 2007 – 2013 
- zachovať oprávnenosť nenávratnej DPH v rámci politiky súdržnosti 
- zachovať súčasné podmienky spolufinancovania z rozpočtu EÚ pri politike súdržnosti 
- zaviesť oprávnenosť nenávratnej DPH v rámci rozvoja vidieka 
- zvyšovať reálny objem prostriedkov pre Nástroj susedskej politiky a Nástroj predvstupovej pomoci  	O 		Neprihliada sa.
Pripomienka nepochádza od povinne pripomienkujúceho subjektu (Prešovský samosprávny kraj) a netýka sa rámcovej pozície SR k VFR 2014-2020 ako celku.
	
62	PSK 	bodu 4 Inštitucionálny rámec 
Pripomienka: 
V Inštitucionálnom rámci sú zakomponované inštitúcie na základe výlučne sektorálneho členenia. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme zakomponovať regionálnu a miestnu samosprávu do Inštitucionálneho rámca pre zachovanie princípu subsidiarity a partnerstva. 	Z 		Neprihliada sa.
Pripomienka nepochádza od povinne pripomienkujúceho subjektu (Prešovský samosprávny kraj) a netýka sa rámcovej pozície SR k VFR 2014-2020 ako celku.
	
Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná
Z – zásadná