1.	Úvod 
Európska únia (ďalej aj „EÚ“) sa v súčasnosti nachádza v etape, keď je potrebné s väčšou pozornosťou reagovať na aktuálne globálne finančné, hospodárske a rozvojové výzvy. Zdravý hospodársky rast a udržateľný rozvoj v podmienkach obmedzených verejných zdrojov aj naďalej ostávajú strategickou prioritou EÚ ako celku, jej členských štátov a jednotlivých regiónov. Význam viacročného finančného rámca EÚ na obdobie 2014 - 2020 (VFR 2014 - 2020) spočíva v správnom definovaní nástrojov a programov na realizáciu európskych politík a cieľov, ako aj vyčlenení primeraných zdrojov na ich financovanie v rozpočte EÚ. 
Spoločným strategickým cieľom členských štátov EÚ po roku 2013 by malo byť zabezpečenie udržateľného hospodárskeho a sociálneho rozvoja, vyrovnávanie hospodárskych, sociálnych a územných rozdielov a rast konkurencieschopnosti EÚ. 
SR podporuje silnú a konkurencieschopnú Európsku úniu, čo nie je možné dosiahnuť bez posilnenia ekonomickej a finančnej zodpovednosti, podpory vzdelávania, vedy a inovácií, posilnenia energetickej bezpečnosti, poskytovania udržateľných ekosystémových služieb a realizácie efektívnej susedskej politiky. 
Rámcová pozícia SR obsahuje hlavné ciele a priority pre VFR 2014 - 2020, ktoré zohľadňujú princípy transparentnosti, jednoduchosti, solidarity, rovnosti príležitostí, pridanej hodnoty, rozpočtovej predvídateľnosti a stability vychádzajúce okrem iného z programového vyhlásenia vlády SR, prístupovej zmluvy SR k EÚ a zo stratégie Európa 2020.
2.	Návrh Európskej komisie
Európska komisia (ďalej aj „Komisia“) vydala dňa 19. 10. 2010 oznámenie č. KOM(2010) 700 final Európskemu parlamentu, Rade EÚ, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru pre regióny k revízii rozpočtu EÚ s cieľom zanalyzovať viacročný finančný rámec EÚ na obdobie 2007 - 2013 (VFR 2007 - 2013). Komisia v uvedenom dokumente zhrnula aktuálne možnosti využitia rozpočtu EÚ ako nástroja na podporu hospodárskeho rozvoja a koordinácie EÚ, definovala princípy fungovania rozpočtu EÚ po roku 2013 a načrtla reformu financovania spoločných európskych cieľov a programov. 
Komisia následne dňa 29. 6. 2011 zverejnila oznámenie č. KOM(2011) 500 final Európskemu parlamentu, Rade EÚ, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov a ďalšie súvisiace dokumenty, v ktorých vyššie uvedené aspekty spracovala vo forme konkrétneho návrhu VFR 2014 - 2020.
2.1.	 Všeobecné a prierezové aspekty
Rozpočet EÚ by mal byť podľa Komisie postavený na nasledovných princípoch: financovanie spoločných politík, solidarita, naplnenie idey vnútorného trhu, synergické efekty, úspory z rozsahu a pripravenosť na aktuálne a potenciálne budúce výzvy. K udržateľnému rozvoju EÚ sa má dospieť prostredníctvom orientácie politík a programov na výsledky, zjednodušovania dokladovania výdavkov, podmienenosti založenej na dosahovaní stanovených cieľov a využívaní pákového efektu (leverage effect) investícií v spolupráci so súkromným sektorom.
Komisia navrhuje zachovať sedemročné trvanie viacročného finančného rámca aj po roku 2013, ako aj rozšírenie a posilnenie nástrojov flexibility.
Všetky sumy uvedené v tomto dokumente (vrátane prílohy) sú vyjadrené v stálych cenách roku 2011 okrem súm rozpočtových korekcii pre vybrané členské štáty, ktoré sú uvedené v bežných cenách. 
2.2.	Príjmová strana rozpočtu Európskej únie
Všeobecný rozpočet Európskej únie je zostavovaný na ročnej báze, je vyrovnaný a v súčasnosti je financovaný predovšetkým tzv. vlastnými zdrojmi, t. j. platbami členských štátov do rozpočtu Európskej únie.
Európska komisia predložila päť legislatívnych návrhov týkajúcich sa revízie systému vlastných zdrojov EÚ (platieb členských štátov do rozpočtu EÚ) na obdobie rokov 2014 - 2020. Uvedené návrhy predpokladajú:
•	zrušenie zdroja založeného na dani z pridanej hodnoty (DPH) od 1. 1. 2014;
•	zníženie podielu z výberu tradičných vlastných zdrojov, ktorý si členské štáty ponechávajú ako náklady spojené s ich výberom, zo súčasnej úrovne 25 % na 10 %;
•	zavedenie dvoch nových vlastných zdrojov najneskôr od 1. 1. 2014, a to zdroja založeného na zdaňovaní finančných transakcií a novej DPH na úrovni EÚ 27;
•	zjednodušenie súčasného systému rozpočtových korekcií ročnými fixnými objemami prostriedkov, ktoré by sa vracali vybraným členským štátom (najväčším čistým prispievateľom do rozpočtu EÚ) v nasledovných objemoch: Nemeckej spolkovej republike 2,5 mld. EUR, Holandskému kráľovstvu 1,05 mld. EUR, Švédskemu kráľovstvu 0,35 mld. EUR a Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska 3,6 mld. EUR. Ročne by malo ísť o celkový objem 7,5 mld. EUR.
2.3.	Výdavková strana rozpočtu EÚ
Komisiou navrhované záväzky EÚ sú vo výške 1 025 mld. EUR, čo predstavuje 1,05 % predpokladaného hrubého národného dôchodku (HND) EÚ 27. Po započítaní záväzkov, ktoré Komisia navrhla financovať mimo rozpočtu EÚ (spravidla veľké projekty celoeurópskeho charakteru - celkovo ide o 58,3 mld. EUR), majú celkové záväzky dosiahnuť sumu 1 083,3 mld. EUR, t. j. 1,11 % očakávaného HND EÚ. Celkové platby sú navrhované vo výške 972,2 mld. EUR, čo predstavuje 1,00 % HND EÚ. 
Tabuľka: Porovnanie VFR 2007 - 2013 a návrhu VFR 2014 - 2020 z pohľadu vybraných záväzkov EÚ
Výdavkové kapitoly	Záväzky v mld. EUR
(stále ceny roku 2011)	Rozdiel medzi
VFR 2014-2020 a VFR 2007-2013	
	2007-2013	2014-2020	v mld. EUR	v %	
1.Konkurencieschopnosť a súdržnosť	445,5	490,9	+45,4	+10,2 %	
v tom konkurencieschopnosť	77,8	114,9	+37,1	+47,7 %	
v tom infraštruktúra	12,9	40,0	+27,1	+209,7 %	
v tom súdržnosť	354,8	336,0	-18,8	-5,3 %	
2. Ochrana a riadenie prírodných zdrojov	421,1	382,9	-38,2	-9,1 %	
v tom priame platby a trhovo orientované výdavky	322,0	281,8	-40,2	-12,5 %	
3. Sloboda, spravodlivosť a občianstvo	12,4	18,5	+6,1	+49,9 %	
4. EU ako globálny partner	56,8	70,0	+13,2	+23,2 %	
5. Administratíva	56,9	62,6	+5,7	+10,0 %	
ZÁVÄZKY CELKOM	993,6	1 025,0	+31,4	+3,2 %	
Mimorozpočtové výdavky		58,3			
v tom nástroje flexibility 	14,1	19,4	5,3	37,5 %	
v tom EDF	24,0	30,3	6,3	26,5 %	
PODIEL ZÁVÄZKOV
NA HND EÚ 27	1,12 %	1,05 %			

Vzhľadom na to, že návrh Komisie obsahuje v rámci jednotlivých výdavkových kapitol veľký počet nástrojov, táto časť sa venuje iba nástrojom a prierezovým aspektom (napr. environmentálnym), ktoré sú z pohľadu SR kľúčové. Podrobné členenie jednotlivých výdavkových kapitol a príslušných nástrojov sa nachádza v prílohe. 

Výdavková kapitola 1 - Inteligentný a inkluzívny rast
Komisia navrhuje pre túto objemovo najväčšiu výdavkovú kapitolu 490,9 mld. EUR.
Pre podporu konkurencieschopnosti Komisia navrhuje 114,9 mld. EUR. Financovanie výskumu a inovácií Komisia navrhuje prostredníctvom Spoločného strategického rámcového programu pre výskum a inovácie (CSF), ktorý by mal vzniknúť spájaním 3 zdrojov financovania (Rámcový program pre vedu a výskum, Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie – CIP a Európsky inštitút pre inovácie a technológie – EIT). CSF má pôsobiť v troch oblastiach zakotvených v stratégii Európa 2020: excelentnosť vo vedeckej základni, riešenie spoločenských výziev a vytváranie priemyselného vodcovstva a posilňovanie konkurencieschopnosti. Navrhovaný rozpočet pre CSF predstavuje 80,0 mld. EUR. 
Komisia navrhuje vytvorenie Nástroja prepájania Európy (Connecting Europe Facility – CEF) s alokáciou 50,0 mld. EUR pre celoeurópske siete v oblasti dopravy, energetiky a informačných a komunikačných technológií. Táto suma zahŕňa aj 10,0 mld. EUR, ktoré by sa mali vyčleniť z Kohézneho fondu. CEF má byť riadený centralizovane špeciálnou agentúrou. Pre účely bezpečného odstavenia vybraných jadrových elektrární je navrhovaný objem 700,0 mil. EUR. Ostatné výdavkové položky v rámci tejto výdavkovej kapitoly sú uvedené v prílohe.
Politika súdržnosti (integrovaný rozvojový nástroj na vyrovnávanie regionálnych rozdielov EÚ), má byť zameraná hlavne na najchudobnejšie regióny a členské štáty. Návrh počíta aj s poskytovaním pomoci pre regióny, ktorých HDP na obyvateľa sa nachádza v rozmedzí od 75 % do 90 % priemeru HDP EÚ 27 (prechodné regióny), a to formou systematického vytvorenia novej kategórie regiónov. Komisia navrhuje pre všetky členské štáty limitovať alokácie kohéznych výdavkov, t. j. výdavkov určených na vyrovnávanie rozdielov medzi regiónmi, na úrovni 2,5 % HDP členského štátu (tzv. capping). Minimálny podiel zdrojov Európskeho sociálneho fondu (ESF) je navrhovaný na úrovni 25 % pre regióny cieľa Konvergencia, 40 % pre prechodné regióny a 52 % pre regióny cieľa Konkurencieschopnosť. Celkovo by išlo o 84,0 mld. EUR. Komisia navrhuje stanovenie podielu Kohézneho fondu na úrovni 1/3 celkovej alokácie určenej na realizáciu politiky súdržnosti pre členské štáty, ktoré budú oprávnené na čerpanie prostriedkov z Kohézneho fondu. V návrhu Komisia vymedzuje potrebu tematickej koncentrácie zdrojov, povinnosť členského štátu zaviazať sa v Rozvojovej a investičnej partnerskej zmluve k výsledkom, ako aj rôzne typy kondicionalít (podmienenosti), ktoré musí splniť ex ante, počas implementácie a ex post. Komisia navrhuje vytvorenie spoločného strategického rámca pre štrukturálne fondy, Kohézny fond, rozvoj vidieka a rybolov s cieľom premietnutia cieľov stratégie Európa 2020 do investičných priorít.
Výdavková kapitola 2 – Udržateľný rast - prírodné zdroje 
Komisia navrhuje alokovať finančné zdroje v objeme 382,9 mld. EUR. Pre priame platby a trhovo orientované výdavky, t. j. I. pilier spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) to predstavuje sumu 281,8 mld. EUR. Na realizáciu projektov rozvoja vidieka, t. j. II. piliera SPP, je navrhovaná suma 89,9 mld. EUR. Komisia navrhuje v I. pilieri SPP zníženie historických rozdielov pri výpočte priamych platieb farmárom. Krajiny, ktoré nedosahujú 90 % priemernej alokácie EÚ 27 na hektár, by mali byť oprávnené na zvýšenie podpory na úrovni 1/3 rozdielu medzi 90 % priemeru EÚ 27 (242,19 EUR/ha) a ich súčasnou hodnotou. Realizáciou opatrení smerujúcich k napĺňaniu environmentálnych a klimatických cieľov (tzv. greening) by malo byť podmienených 30 % priamych platieb. Komisia navrhuje limitovanie (tzv. capping) priamych platieb pre veľké poľnohospodárske farmy. Takto dosiahnuté úspory by mali zostať súčasťou finančnej obálky vyčlenenej pre konkrétny členský štát a boli by alokované na realizáciu projektov v rámci II. piliera SPP - rozvoja vidieka. Zvyšná suma prostriedkov vo výške 11,2 mld. EUR je alokovaná predovšetkým pre účely rybolovu (6,69 mld. EUR) a programu LIFE+ (3,2 mld. EUR).
Výdavková kapitola 3 – Bezpečnosť a občianstvo
Komisia navrhuje pre túto výdavkovú kapitolu alokovať 18,5 mld. EUR. Pre politiku vnútorných záležitostí, bezpečnosti a vonkajších hraníc sa navrhuje alokácia 8,3 mld. EUR. Návrh obsahuje zjednodušenie a zníženie počtu nástrojov podľa nasledovnej dvojpilierovej štruktúry: vytvorenie Fondu pre azyl a migráciu a vytvorenie Fondu vnútornej bezpečnosti. Uvedená suma obsahuje okrem vyššie uvedených nástrojov aj finančnú obálku na informačné systémy, za ktorých obstaranie a správu zodpovedá Komisia.
V rámci sektorovej politiky občianstvo sú navrhnuté finančné zdroje 7,0 mld. EUR najmä na potravinovú bezpečnosť, spoluprácu EÚ pri efektívnej reakcii na katastrofy, vývoj opatrení pre prevenciu prírodných katastrof, na spravodlivosť, právo a občianstvo. 
V rámci výdavkovej kapitoly 3 navrhuje Komisia vyčleniť 3,0 mld. EUR na činnosť agentúr.
Výdavková kapitola 4 – Globálna Európa
Komisia navrhuje pre oblasť vonkajších vzťahov 70,0 mld. EUR. Rozhodujúca časť prostriedkov má byť koncentrovaná do 3 najväčších nástrojov: Nástroj rozvojovej spolupráce (DCI) vo výške 20,6 mld. EUR, Európsky nástroj susedskej politiky (ENI) vo výške 16,1 mld. EUR a Nástroj predvstupovej pomoci (IPA) so sumou 12,5 mld. EUR. Zvyšná suma prostriedkov vo výške 20,8 mld. EUR je určená najmä na poskytovanie humanitárnej pomoci. 
Výdavková kapitola 5 – Administratíva
Komisia navrhuje financovať administratívne fungovanie EÚ sumou 62,6 mld. EUR. Návrh počíta s vytvorením špeciálneho rozpočtového limitu pre dôchodky zamestnancov pracujúcich v inštitúciách EÚ, pre európske školy a osobitne pre bežné výdavky Komisie a ostatné inštitúcie EÚ. Komisia navrhuje znižovanie počtu zamestnancov inštitúcií EÚ o 5 % do roku 2018, posunutie vekovej hranice odchodu do dôchodku zo 63 rokov na 65 rokov a predĺženie priemerného týždenného fondu pracovného času z 37,5 h na 40,0 h, a to bez finančnej kompenzácie.
Mimorozpočtové výdavky
Komisia navrhuje celkové mimorozpočtové výdavky na úrovni 58,3 mld. EUR. 
Návrh obsahuje výrazné posilnenie nástrojov flexibility. Navrhujú sa nové rezervy ako osobitná rezerva v poľnohospodárstve a nová kontingenčná rezerva. Okrem toho sa navrhuje aj zvýšenie prostriedkov pre existujúce nástroje flexibility.
Komisia navrhuje pre Európsky rozvojový fond (EDF), ktorý je nástrojom na podporu rozvoja v krajinách Afriky, Karibiku a Pacifiku (ACP štáty), finančné prostriedky v objeme 30,3 mld. EUR. EDF by mal obdobne ako mnohé iné fondy a nástroje (napr. GMES a ITER) zostať mimo rozpočtu EÚ. Komisia má záujem, aby sa súčasný kľúč pre stanovenie príspevkov členských štátov do rozpočtu EDF prispôsobil distribučnému kľúču pre výšku príspevkov do rozpočtu EÚ.

3.	Rámcová pozícia SR k viacročnému finančnému rámcu EÚ 2014 - 2020
Z pohľadu záujmov SR je pri rokovaniach o VFR 2014 – 2020 potrebné podporovať nasledovné hlavné ciele: 
1.	rovnovážny a udržateľný rozvoj založený na solidarite a na rovnosti príležitostí rešpektujúci životné prostredie - kohézne výdavky orientované na menej rozvinuté regióny a členské štáty, moderná a vyvážená spoločná poľnohospodárska politika (SPP) a silní susedia pre silnú EÚ;
2.	konkurencieschopná EÚ - naplnenie cieľov stratégie EU 2020 (národných programov reforiem), zvyšovanie energetickej bezpečnosti a infraštrukturálnej prepojenosti EÚ;
3.	efektívnosť a transparentnosť zdrojov EÚ - zjednodušovanie pravidiel a postupov, zvyšovanie administratívnej efektívnosti a vyššia pridaná hodnota.
Pre naplnenie vyššie uvedených hlavných cieľov sú pre rámcovú pozíciu SR navrhované podľa jednotlivých oblastí nasledovné hlavné priority podľa štruktúry návrhu Komisie:
Všeobecné a prierezové aspekty 
•	zachovať súčasné 7 - ročné trvanie viacročného finančného rámca, bez uskutočnenia revízie
7 - ročné trvanie VFR poskytuje rozpočtovú stabilitu a predvídateľnosť na relatívne dlhé obdobie, čo je dôležité najmä pri dlhodobejších programoch a projektoch, osobitne v rámci politiky súdržnosti. Keďže rokovania každého VFR prebiehajú približne 2 roky, skrátenie VFR na 5 rokov (prípadne 5+2 rokov alebo 5+5 rokov s revíziou rozpočtu po prvej etape) by znamenalo častejšie negociácie a zníženie stability a predvídateľnosti rozpočtu EÚ, ako aj zvýšenie nákladov. 
•	zachovať samostatnú podkapitolu pre politiku súdržnosti
Zachovanie podkapitoly pre politiku súdržnosti znamená vyhradenie finančných prostriedkov výlučne pre politiku súdržnosti bez možnosti presunu na iné výdavkové tituly. Okrem iného má za následok aj vytvorenie rezervy v prípade potreby dodatočných zdrojov pri nahromadení zdrojov do jedného rozpočtového roka.
•	zabezpečiť zvýšenú podporu environmentálne orientovaných výdavkov z rozpočtu EÚ
Ide o nevyhnutnú podmienku z pohľadu udržateľného hospodárskeho rastu a rozvoja územia, najmä v oblastiach zmeny klímy, ovzdušia, vôd, rizikových geologických faktorov a environmentálnych záťaží, odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov, ochrany biodiverzity a území NATURA 2000.
•	podporovať jednoduchý, spravodlivý a rovný mechanizmus uplatňovania makroekonomickej podmienenosti
Uplatňovanie zodpovednej rozpočtovej a fiškálnej politiky v členských štátoch EÚ je nevyhnutné pre udržateľný hospodársky rast a rozvoj. Avšak akákoľvek makroekonomická podmienenosť naviazaná na dodržiavanie Paktu stability a rastu má opodstatnenie len v prípade, ak je jednoduchá a spravodlivá. Preto by mala byť aplikovaná rovnakou mierou na všetky členské štáty. Makroekonomická podmienenosť by mala byť uplatňovaná tak, aby nebola kontraproduktívna. V súvislosti s týmto by mal byť zabezpečený rovnaký prístup k členským štátom EÚ, t.j. podmienenosť musí byť aplikovaná rovnovážnou proporčnou mierou na všetky členské štáty EÚ. Makroekonomická podmienenosť by mala byť uplatňovaná postupne a ku kráteniu finančných prostriedkov určených na hospodársky rast by sa malo pristúpiť až v prípade, keď zlyhajú ostatné možnosti, ako napr. preprogramovanie investícií.
Príjmová strana rozpočtu Európskej únie
•	podporovať jednoduchý, spravodlivý a transparentný systém vlastných zdrojov Európskej únie bez špecifických korekčných mechanizmov pre akékoľvek členské štáty vrátane odstránenia súčasného vlastného zdroja založeného na DPH pre značnú administratívnu náročnosť jeho výpočtu
Zjednodušovanie výpočtu, výberu vlastných zdrojov a odstránenie rôznych výnimiek je základom pre jednoduché a efektívne financovanie spoločných aktivít EÚ. Elimináciu nadmerných negatívnych rozpočtových pozícií je potrebné riešiť transparentne a čo najjednoduchšie.
•	posúdiť zavedenie nových spoločných vlastných zdrojov EÚ
Zavedenie nových vlastných zdrojov EÚ musí byť podložené reálnym prínosom pre EÚ. Je potrebné preskúmať náklady, časový harmonogram, potrebu miery harmonizácie na úrovni členských štátov a dosahy na konkurencieschopnosť EÚ. Posúdenie nových vlastných zdrojov EÚ bude možné až po predložení odhadovaných finančných dopadov predložených legislatívnych návrhov zo strany Komisie.
Výdavková strana rozpočtu Európskej únie
Výdavková kapitola 1 - Inteligentný a inkluzívny rast
•	podporovať vznik Spoločného strategického rámca pre výskum a inovácie zlučovaním a spájaním rôznych zdrojov financovania
Osobitne bude dôležité vyvíjať úsilie o zvýšenie čerpania zdrojov v oblasti vedy a výskumu v zmysle Minerva 2.0, vzhľadom na doterajšiu nízku návratnosť vložených zdrojov, ktorými SR prispieva na financovanie tejto výdavkovej oblasti rozpočtu EÚ. Znižovanie počtu programov prináša koncentráciu zdrojov, zjednotenie postupov, znižovanie administratívnej náročnosti a zvyšovanie efektívnosti.
•	pokračovať v primeranom financovaní odstavenia Jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice a zachovať doterajšiu mieru spolufinancovania
Ide o pokračovanie záväzkov EÚ vyplývajúcich z Prístupovej zmluvy SR do EÚ súvisiacich s predčasným odstavením bloku JE V1. Budúce financovanie by sa týkalo výhradne financovania projektov pre vyraďovanie. Komisia navrhuje podstatné zvýšenie miery národného spolufinancovania, čo by si vyžiadalo dodatočné prostriedky zo štátneho rozpočtu SR.
•	zachovať financovanie menej rozvinutých regiónov (na úrovni NUTS II) v období rokov 2014 - 2020 minimálne v takom finančnom objeme, ako je to v súčasnom období 2007 - 2013 
Pokračovanie primeraného financovania menej rozvinutých regiónov v rámci politiky súdržnosti pomôže k zmierneniu regionálnych rozdielov, prispeje k zníženiu miery nezamestnanosti, zlepšeniu infraštruktúrnej vybavenosti a k zvyšovaniu konkurencieschopnosti EÚ. Rozvojom menej rozvinutých regiónov sa zabezpečí vnútorná súdržnosť EÚ, ktorá je nevyhnutnou podmienkou pre rast a konkurencieschopnosť. Politika súdržnosti je jeden z hlavných nástrojov zvyšovania konkurencieschopnosti EÚ a jej vyváženého rozvoja v súlade s implementáciou cieľov stratégie Európa 2020. Regióny, ktoré boli v programovom období 2007 - 2013 oprávnené pre cieľ Konvergencia a ktoré budú v programovom období 2014 - 2020 prevyšovať úroveň 75 % HDP na obyvateľa, by mali mať možnosť pokračovať v realizovaní štrukturálnych opatrení. Alokácia navrhnutá Komisiou pre prechodné regióny je vysoká, keďže podpora by mala byť sústredená na menej rozvinuté regióny EÚ.
•	podporovať dostatočnú mieru flexibility v rámci národnej alokácie vyčlenenej pre politiku súdržnosti za účelom znižovania vnútroregionálnych rozdielov regiónu hlavného mesta 
Vo viacerých členských štátoch EÚ sa región hlavného mesta spadajúci pod cieľ Konkurencieschopnosť, vyznačuje podobnými problémami, aké sú typické pre menej vyspelé regióny. Regióny hlavných miest so značnými vnútroregionálnymi rozdielmi si vyžadujú, aby mechanizmus prideľovania zdrojov v rámci politiky súdržnosti EÚ umožnil riešenie pre ich vyrovnaný rozvoj. 
•	zachovať oprávnenosť nenávratnej DPH v rámci politiky súdržnosti 
Ide o jeden z hlavných prvkov umožňujúcich čerpanie prostriedkov v najchudobnejších regiónoch, bez ktorého by bol rozvoj týchto regiónov pomocou prostriedkov EÚ zložitejší. Oprávnená nenávratná DPH znižuje spoluúčasť zo strany neplatcov DPH, ako aj spolufinancovanie z národných verejných zdrojov. Zvyšuje záujem žiadateľov o realizáciu projektov.
•	zachovať súčasné podmienky spolufinancovania z rozpočtu EÚ pri politike súdržnosti 
Súčasné podmienky spolufinancovania z rozpočtu EÚ znižujú nároky na národné verejné zdroje, čo je osobitne dôležité z hľadiska konsolidácie verejných financií členských štátov. Stanovenie podielu jednotlivých zložiek národných verejných zdrojov sa rieši na národnej úrovni.
•	podporovať zachovanie súčasného mechanizmu stanovenia podielu jednotlivých fondov politiky súdržnosti EÚ na národnej alokácii podľa potrieb členského štátu
Stratégia rozvoja regiónov EÚ môže byť úspešná len vtedy, ak vychádza z konkrétnych potrieb a potenciálu rastu týchto regiónov. Súčasný podiel ESF v rámci alokácie politiky súdržnosti vyčlenenej pre SR dosahuje 13,04 % (čo predstavuje 19,73 percentný podiel na alokácii štrukturálnych fondov). Tento podiel ESF je podobný ako v krajinách EÚ 12. Výrazné navýšenie podielu ESF by malo za následok obmedzenie alokácie pre infraštruktúrne projekty, ktoré pre SR predstavujú základnú podmienku pre rast konkurencieschopnosti regiónov aj štátu ako celku. 
•	podporovať budovanie nadnárodnej infraštruktúry prostredníctvom existujúcich nástrojov vo VFR 2007-2013
Sústredenie zdrojov na nadnárodnú infraštruktúru do nového Nástroja prepájania Európy (CEF) spojením súčasných nástrojov z podkapitoly 1a a z podkapitoly 1b (80 % zdrojov má pokrývať bývalé nástroje 1a a 20 % zdrojov sa má vyčleniť z Kohézneho fondu) môže mať za následok neprehľadný a komplikovaný systém financovania infraštruktúry, ktorý bude obsahovať prvky centrálneho aj zdieľaného riadenia implementácie prostriedkov rozpočtu EÚ. Vznikli by rôzne mechanizmy riadenia a rôzne pravidlá pre záväzky v rámci toho istého programu. V prípade vzniku CEF je osobitne dôležitý zoznam projektov, ktoré by sa mali podporovať.
•	posúdiť začlenenie Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európskeho fondu pre rybolov a morské záležitosti (EMFF) do spoločného finančného rámca so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom
SR  na rokovaniach na úrovni EÚ, ako aj na bilaterálnych a multilaterálnych stretnutiach bude prezentovať, že nemá uzavretú pozíciu k tejto oblasti. SR bude naďalej skúmať príslušné legislatívne návrhy. Predkladatelia rámcovej pozície v prípade potreby a v nadväznosti na vývoj rokovaní na úrovni EÚ predložia jej aktualizovanú verziu na rokovanie vlády SR. 
Výdavková kapitola 2 – Udržateľný rast - prírodné zdroje
•	vyrovnať resp. znížiť historické rozdiely pri výpočte priamych platieb na hektár medzi členskými štátmi
Zrovnoprávnenie postavenia farmárov v EÚ pri prideľovaní priamych platieb z rozpočtu EÚ po zohľadnení ekonomicky objektívnych kritérií je veľmi dôležité z pohľadu konkurencieschopnosti farmárov v rámci EÚ. Komisiou navrhovaný systém vyrovnávania priamych platieb farmárom („MFF distribution key“), prezentovaný v rámci návrhu VFR, však neprispieva k výraznému vyrovnávaniu rozdielov medzi členskými štátmi. Pri vyrovnávaní rozdielov by sa mali brať do úvahy objektívne kritéria, ktoré v značnej miere odstraňujú historické rozdiely v úrovni priamych platieb.
•	nezavádzať národné spolufinancovanie a obmedziť štátnu pomoc v rámci I. piliera SPP
Zachovanie jednotnej, výlučnej a transparentnej SPP bez prideľovania osobitných národných dotácií je spolu s vyrovnávaním historických rozdielov pri výpočte priamych platieb na hektár medzi členskými štátmi predpokladom zrovnoprávnenia postavenia farmárov v EÚ. Národné spolufinancovanie by mohlo viesť k umelému narúšaniu konkurencieschopnosti farmárov a k dodatočným nárokom na štátne rozpočty členských štátov EÚ.
•	nezavádzať finančný strop pre príjmy veľkých poľnohospodárskych fariem/podnikov (tzv. capping)
SR je proti diskriminácii fariem podľa veľkosti. Limitovanie príjmov veľkých fariem by malo za následok znižovanie príjmov farmárov v dotknutých členských štátoch a znižovanie ich konkurencieschopnosti. 

•	zaviesť oprávnenosť nenávratnej DPH v rámci rozvoja vidieka
Zavedenie oprávnenosti nenávratnej DPH by malo za následok znižovanie nárokov na žiadateľov – lokálnej samosprávy v rámci osi 3 rozvoja vidieka a zvyšovanie príjmov štátneho rozpočtu. Oprávnená nenávratná DPH znižuje finančnú spoluúčasť zo strany oprávnených žiadateľov, ktorí nie sú platiteľmi DPH a zvyšuje ich záujem o realizáciu projektov.
Výdavková kapitola 3 – Bezpečnosť a občianstvo
•	zachovať mieru spolufinancovania z rozpočtu EÚ v prípade fondov pre vnútorné záležitosti
Zvýšené spolufinancovanie z rozpočtu EÚ na úrovni 75 % celkových oprávnených výdavkov projektov umožní strategický rozvoj v oblasti vnútorných záležitostí EÚ a nemá negatívny dopad na verejné financie členských štátov.
•	znížiť počet nástrojov pre vnútorné záležitosti na dva fondy: Fond pre migráciu a azyl a Fond pre vnútornú bezpečnosť a podporiť prechod na viacročné programovanie
Zníženie počtu nástrojov prispeje k zjednodušeniu procesov vo vzťahu medzi Komisiou a orgánmi zabezpečujúcimi zdieľaný manažment na úrovni členského štátu. Prechod z ročného k viacročnému programovaniu má za cieľ predovšetkým zníženie administratívnej náročnosti Európskej komisie, členských štátov, ako aj subjektov, ktoré realizujú jednotlivé projekty.
Výdavková kapitola 4 – Globálna Európa
•	posilňovať úlohu EÚ vo svete a podporovať mierny reálny rast prostriedkov pre výdavkovú kapitolu 4
Objem finančných prostriedkov pre vonkajšie vzťahy EÚ a ich podiel na výdavkoch rozpočtu EÚ by mal rásť, odrážajúc tak dynamický vývoj vo svete, nové krízy a záujem EÚ posilniť svoju úlohu globálneho hráča, zodpovedajúc reálnemu rozvinutiu nástrojov a kapacít EÚ. SR preto bude pre výdavkovú kapitolu 4 podporovať mierny reálny rast prostriedkov. 
•	zvyšovať reálny objem prostriedkov pre nástroj susedskej politiky a nástroj predvstupovej pomoci
Pre hodnotenie EÚ ako globálneho hráča bude zásadné pôsobenie v najbližšom susedstve, a preto by zvýšená pozornosť a zvýšený reálny objem prostriedkov rozpočtu EÚ mali smerovať k týmto dvom nástrojom, prednostne pre východnú Európu (Východné partnerstvo) a západný Balkán."
Výdavková kapitola 5 – Administratíva
•	podporovať efektívny, jednoduchý a transparentný systém administratívnych výdavkov
Na vývoj administratívnych výdavkov má vplyv narastajúci objem povinných výdavkov, osobitne dôchodkov pre bývalých pracovníkov inštitúcií EÚ. Komisia navrhuje pre VFR 2014 – 2020 znižovanie počtu zamestnancov inštitúcií EÚ, posunutie vekovej hranice odchodu do dôchodku a predĺženie priemerného týždenného pracovného času, a to bez finančnej kompenzácie. Návrh Komisie sa javí ako vyvážený a obsahuje primerané úspory pre každú inštitúciu.
Mimorozpočtové výdavky
•	zachovať Európsky rozvojový fond (EDF) mimo rozpočtu EÚ a nezvyšovať podiel SR na financovaní EDF
EDF je mimo rozpočtu EÚ a SR sa podieľa na jeho financovaní podľa osobitného kľúča podielom 0,21 % z celkového rozpočtu EDF. Komisia má v zámere presadiť, aby sa súčasný distribučný kľúč pre stanovenie príspevkov členských štátov prispôsobil kľúču pre výšku príspevkov do rozpočtu EÚ (príspevky SR do EDF by sa niekoľkonásobne zvýšili). Navyše EDF má iné riadiace mechanizmy ako rozpočet EÚ a ide o dočasný nástroj pomoci, pretože platnosť dohody z Cotonou s ACP krajinami vyprší v roku 2020. Zachovanie EDF mimo rozpočtu EÚ prispeje k flexibilnejšiemu programovaniu a čerpaniu prostriedkov pre prijímateľské štáty (ACP), ktoré majú často nedostatočné skúsenosti s realizáciou projektov. Taktiež vykazovanie oficiálnej rozvojovej zahraničnej pomoci (ODA) je pre prispievateľské, t. j. členské štáty EÚ jednoduchšie a jednoznačnejšie v prípade ponechania EDF mimo rozpočtu EÚ. 
4.	Inštitucionálny rámec 
Komisia predložila súhrnný návrh k VFR 2014 - 2020 dňa 29. 6. 2011. V 2. polroku 2011 sa očakáva predloženie konkrétnych legislatívnych návrhov, súvisiacich s VFR 2014 - 2020. Následné rokovania v rámci Rady EÚ budú prebiehať počas poľského predsedníctva (2. polrok 2011) a dánskeho predsedníctva (1. polrok 2012) s ambíciou dosiahnuť dohodu v rámci Rady EÚ do júna 2012. 2. polrok 2012 počas cyperského predsedníctva by mal byť venovaný negociáciám s Európskym parlamentom. Cieľom je dosiahnuť finálnu dohodu o podobe VFR 2014 - 2020 do konca roku 2012. 
Legislatívne dokumenty definujúce financovanie programov a cieľov EÚ po roku 2013 (nariadenie Rady EÚ a Európskeho parlamentu o VFR 2014 - 2020 a medziinštitucionálna dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou EÚ a Európskou komisiou o rozpočtových záležitostiach a riadnom finančnom hospodárení) budú prvýkrát schvaľované podľa ustanovení Zmluvy o fungovaní EÚ (ďalej aj „zmluva“). Vyššie uvedené sekundárne právne akty EÚ podliehajú v zmysle článku 312 zmluvy jednomyseľnému súhlasu Rady EÚ. To znamená, že platnosť a účinnosť týchto dokumentov je možná len za predpokladu, že sa najneskôr do 31. 12. 2013 dospeje ku kompromisu, ktorý odsúhlasí Európsky parlament a proti ktorému nebude hlasovať žiaden z členských štátov Európskej únie.
V rámci Rady EÚ má primárnu zodpovednosť za VFR 2014 - 2020 Rada pre všeobecné záležitosti (GAC). GAC poveril prerokúvaním problematiky VFR 2014 - 2020 Výbor stálych predstaviteľov (COREPER). Na technickej úrovni o VFR 2014 - 2020 diskutuje Skupina priateľov predsedníctva (Friends of the Presidency). 
Na úrovni GAC, Coreper a Skupiny priateľov predsedníctva sa uskutočnia vyjednávania k VFR ku kľúčovým politickým a finančným záležitostiam EÚ. Dohoda na úrovni Rady bude potvrdená v záveroch Európskej rady. Po dohode v Rade budú nasledovať rokovania s Európskym parlamentom. Samotný sekundárny právny akt bude v zmysle článku 312 Zmluvy o fungovaní EÚ (Lisabonská zmluva) formalizovaný v spoločnom nariadení inštitúcií EÚ k VFR a v medziinštitucionálnej dohode. 
Detailné sektorové záležitosti budú predmetom paralelných vyjednávaní na úrovni jednotlivých sektorových pracovných skupín a rád ministrov EÚ, ako aj pracovných skupín Komisie. Výsledkom budú konkrétne sektorové legislatívne akty, t. j. nariadenia, smernice a rozhodnutia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie. Jednotlivé sektorové oblasti pritom musia akceptovať výsledky vyjednávaní k VFR na úrovni Skupiny priateľov predsedníctva, Coreperu a Rady GAC. 
V súčasnosti však ešte nie je možné úplne presne identifikovať všetky aspekty, ktoré budú predmetom vyjednávaní VFR 2014 - 2020 ako celku a ktoré budú súčasťou rokovaní na úrovni jednotlivých sektorov. 
Na národnej úrovni SR je koordinátorom rokovaní o VFR 2014 - 2020 Ministerstvo financií SR v spolupráci s Ministerstvom zahraničných vecí SR. Záležitosti k VFR sú prejednávané v rámci medzirezortnej pracovnej skupiny na úrovni generálnych riaditeľov, resp. riaditeľov odborov, ktorej členmi sú zástupcovia všetkých príslušných ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy.