Správa o makroekonomickom vývoji a vývoji verejných financií  za tri štvrťroky 2011 a predikcia vývoja do konca roka

Bratislava, november 2011

Obsah
Obsah
ZHRNUTIE
I.	VÝVOJ MAKROEKONOMICKÉHO PROSTREDIA
I.1.	Prehľad súčasných trendov
I.2.	Vonkajšie prostredie a domáce očakávania
I.3.	Aktualizácia makroekonomických prognóz
II.	VÝVOJ VEREJNÝCH FINANCIÍ
II.1.	Zaznamenanie záväzkov nemocníc a železničných spoločností z rokov 2008 až 2010
II.2.	Vysvetlenie hlavných zmien v porovnaní so schváleným rozpočtom
Príloha č.1: Daňové a odvodové príjmy v metodike ESA 95

ZHRNUTIE

Najnovšie prognózy MF SR pri väčšine indikátorov naznačujú pomalší, avšak stále pokračujúci rast ekonomiky SR. Slovenská ekonomika vzrástla v prvom polroku 2011 medziročne o 3,5%. Podľa nedávno zverejneného rýchleho odhadu HDP spomalil rast ekonomiky v treťom štvrťroku na 2,9% medziročne. Očakáva sa, že rast HDP za celý rok 2011 dosiahne úroveň 3,0%, čo je v porovnaní s predpokladmi rozpočtu na rok 2011 o 0,3 p.b. menej. Za zhoršením prognózy stojí najmä horší než očakávaný vývoj vonkajšieho prostredia, ktorý sa začal prejavovať až v druhom polroku. Pokým júnový odhad ekonomického rastu bol ešte mierne optimistickejší oproti rozpočtu na úrovni 3,6%, turbulencie na finančnom trhu v lete ochladili globálny dopyt nárastom neistoty a dodatočnými požiadavkami na konsolidáciu našich obchodných partnerov ako sú Taliansko a Francúzsko. Z pohľadu daňových a odvodových príjmov je štruktúra ekonomického rastu oproti predpokladom rozpočtu negatívnejšia, keď sa očakáva nižšia spotreba domácností kvôli vyšším úsporám a nižším mzdám aj napriek vyššiemu rastu zamestnanosti. 

Základný rozpočtový cieľ vlády na rok 2011 bol stanovený v rámci rozpočtu verejnej správy na roky 2011 až 2013 v podobe deficitu verejnej správy vo výške 4,9 % HDP. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa očakáva, že uvedený cieľ bude splnený. 

V nominálnom vyjadrení sa odhaduje, že deficit verejnej správy sa v porovnaní s rozpočtom zlepší o 87 mil. eur, čo je však z pohľadu rozpočtovaného cieľa vo výške 4,9% HDP negatívne kompenzované nižším nominálnym HDP oproti schválenému rozpočtu. Najdôležitejšími faktormi, ktoré mali pozitívny vplyv na saldo verejnej správy sú:
•	úspora prostriedkov určených na financovanie spoločných programov SR a EÚ vo výške 205 mil. eur súvisiaca s nižším predpokladaným čerpaním prostriedkov EÚ v tomto roku,
•	úspora výdavkov poskytovaných nad rámec spolufinancovania vo výške 89 mil. eur
•	úspora vo výdavkoch štátneho dlhu vo výške 103 mil. eur v dôsledku priaznivého vývoja deficitu štátneho rozpočtu v prvom polroku tohto roku,
•	vyššie príjmy z dividend z podnikov s majetkovou účasťou štátu vo výške približne 84 mil. eur a zvýšenie ostatných nedaňových príjmov verejnej správy vo výške 139 mil. Eur, najmä príjmov z licencií, približne o 70 mil. eur,
•	úspory na odvode do rozpočtu EÚ vrátane jej rezervy vo výške približne 75 mil. eur, čo súvisí najmä s prerozdelením rozpočtového prebytku rozpočtu EÚ za rok 2010 medzi členské štáty,
•	úspora vo výdavkoch ostatných subjektov VS o 83 mil. eur.
 
Uvedené pozitíva budú do istej miery kompenzované nasledovnými negatívnymi faktormi:
•	nižšie ako rozpočtované daňové a odvodové príjmy verejnej správy vo výške 129 mil. eur
•	vykrytie strát železničných spoločností a uskutočnenie opatrení v rámci programu ich revitalizácie, čo si  vyžiada dodatočné prostriedky vo výške takmer 241 mil. eur,
•	nárast zadlženosti zdravotníckych zariadení, ktorý sa odhaduje vo výške 120 mil. eur,
•	nerealizovanie predaja emisných kvót s vplyvom vo výške 100 mil. eur,
•	čerpania presunutých limitov výdavkov z minulých rokov vo výške 134 mil. eur.

Z pohľadu vývoja salda verejnej správy v  tomto roku možno identifikovať viaceré pozitívne aj negatívne riziká. Možné pozitíva vyplývajú z pravdepodobne ešte nižšieho čerpania prostriedkov určených na financovanie spoločných programov SR a EÚ ako aj nižšieho čerpania presunutých limitov výdavkov z minulých rokov. Na druhej strane, negatívne riziká sú spojené s hospodárením samospráv a vývojom pohľadávok a záväzkov verejnej správy.

I.	VÝVOJ MAKROEKONOMICKÉHO PROSTREDIA
I.1.	Prehľad súčasných trendov 
Hospodársky rast a trh práce

Ekonomika SR vzrástla reálne v druhom štvrťroku 2011 medzikvartálne o 0,8%, čo v porovnaní s druhým štvrťrokom minulého roka predstavuje nárast o 3,5%. Slovenskej ekonomike pomohol zatiaľ ešte stále silný rast našich najvýznamnejších obchodných partnerov, najmä Nemecka. Dvojciferný medziročný rast na úrovni 13,1% zaznamenal vývoz tovarov a služieb, import však v dôsledku stagnácie domácej spotreby rástol len o 11,3%. Príspevok zahraničného dopytu k rastu HDP tak predstavoval 2,9 p.b. Pozitívne k rastu HDP prispeli aj investície s medziročným rastom o 6,4, za čím stoja predovšetkým investície do strojov a budov. Spotreba domácností naďalej pokračovala v miernom poklese (o 0,1%), keďže rastúce obavy domácností zo zdražovania a nezamestnanosti sa prejavili vo vyššej miere úspor ako v predchádzajúcom kvartáli. V súlade s fiškálnou konsolidáciou zaznamenala najvýraznejší medziročný pokles (-5,1%) spotreba verejnej správy. Podľa nedávno zverejneného rýchleho odhadu rastu HDP vzrástla ekonomika SR v treťom štvrťroku medzikvartálne o 0,7% (medziročne o 2,9%). Rast bol ťahaný tak ako v druhom štvrťroku predovšetkým vysokým čistým zahraničným dopytom, pričom to vyzerá tak, že sa opakuje situácia z konca roku 2008, kedy firmy obmedzovali import v očakávaní nižšieho dopytu a znižovali stavy zásob. Domáci dopyt by mal byť ťahaný len investíciami, čo potvrdzujú aj pozitívne výsledky v stavebníctve.

Zatiaľ čo celková priemyselná výroba na Slovensku za 9 mesiacov roka 2011 vzrástla o 4,7% (po sezónnom očistení, trojmesačný kĺzavý priemer), tradičné exportne orientované odvetvia zaznamenali skôr stagnáciu (výroba dopravných prostriedkov, rast o 0,4%) alebo pokles (výroba elektrotechniky, pokles o 19,8%). Spomalenie výroby bolo sústredené najmä na konci druhého a začiatok tretieho štvrťroku, vývoj v posledných mesiacoch ukazuje v elektrotechnike opäť rast. 
Vývoj priemyselnej produkcie
(december 2007=100, 3MMA SA)		Rast zamestnanosti a miera nezamestnanosti
 (sez. očistené, medzikvartálne rasty)	
			
Zdroj: ŠÚ SR, MF SR		Zdroj: ŠÚ SR, MF SR	

Trh práce od začiatku roka 2011 začal výrazne pociťovať vplyv oživenia ekonomiky. Kým v roku 2010 zamestnávatelia zvyšovali skôr počet odpracovaných hodín v snahe prispôsobiť sa zvyšujúcemu sa dopytu, začiatkom roka 2011 už pristúpili k výraznému zvyšovaniu zamestnanosti. Podľa metodiky ESA95 vytvorila ekonomika od začiatku roka 32,2 tisíc nových pracovných miest. Zamestnanosť v treťom kvartáli 2011 rástla medziročne o 1,7%. Počet nezamestnaných sa počas prvého polroka znížil o 21 tisíc osôb. Miera nezamestnanosti sa v druhom kvartáli 2011 znížila na úroveň 13,1%. Priemerná mesačná mzda v národnom hospodárstve sa zvýšila v druhom kvartáli 2011 nominálne len o 3,0% na úroveň 781 Eur, čo bolo vo veľkej miere ovplyvnené poklesom miezd vo verejnej správe a štátnych podnikoch v rámci fiškálnej konsolidácie. Reálna mzda preto poklesla medziročne o 0,9%. Bez vplyvu znižovania výdavkov na mzdy vo verejnej správe by reálna mzda vzrástla o odhadovaných 0,3% v tomto roku.

Menové ukazovatele 

Po rekordne nízkom raste cien v roku 2010, kedy priemerná ročná inflácia CPI dosiahla iba 1%, začali spotrebiteľské ceny na Slovensku v prvom polroku 2011 pomerne výrazne rásť (priemer za prvých 10 mesiacov dosiahol 3,8%). Odhadovaný rast CPI pre rok 2011 sa zvýšil na 3,9%. Výnimočne nízke rasty inflácie v rokoch 2009 (1,6%) a 2010 (1%) však boli dôsledkom krízy, kedy ceny automaticky klesajú kvôli rastu nezamestnanosti, znižovaniu disponibilných príjmov domácností a tým súvisiacim prepadom dopytu. Za rastom cien v roku 2011 sú tri základné faktory: potraviny, ropa a konsolidačný balíček Vlády SR. Hlavný vplyv má svetový rast cien komodít (potraviny a ropa), na ktoré nemá vláda dosah. Ceny potravín rástli kvôli zlej úrode a reštrikciám v obchodnej politike niektorých krajín a prudký nárast cien ropy začiatkom tohto roka súvisí s politickými nepokojmi v arabských krajinách severnej Afriky. Vyššie ceny ropy majú priamy vplyv na pohonné hmoty a regulované ceny energií (plyn a teplo - posledné zvýšenie bolo nutné v júli 2011), ktoré sa rýchlo prejavia v cenách dopravy a postupne v menšej miere cez sekundárne efekty rastu nákladov takmer vo všetkých tovaroch a službách. Oba tieto trhové faktory prispejú k rastu cien v roku 2011 približne 0,9 p.b. Konsolidačný balíček vlády bol nevyhnutný na zachovanie makroekonomickej stability a zníženie deficitu verejnej správy pod 3% HDP v roku 2013. Celkovo prispel k rastu cien 0,9 p.b., pričom najväčší príspevok (0,5 p.b.) má dočasné zvýšenie základnej sadzby DPH z 19% na 20%. Aktuálne dosiahla inflácia v októbri 4,6% podľa HICP a 4,4% podľa CPI. Z hľadiska štruktúry je možné v roku 2011 pozorovať rastúce tempo zvyšovania cien vo všetkých zložkách inflácie. Skokový nárast v januári zaznamenali predovšetkým regulované ceny, ktoré boli v úvode roka administratívne zvýšené. V prvých troch kvartáloch 2011 dosiahli najvyšší medziročný nárast 6,3% regulované ceny, nasledované rastom cien potravín (5,8%).

Index cien priemyselných výrobcov (PPI) reaguje na externé, ale aj domáce inflačné podnety flexibilnejšie ako spotrebiteľská inflácia. V januári 2011 sa index PPI dostal z deflačného vývoja, v ktorom sa nachádzal celý rok 2010. Aktuálne sa rast indexu drží na úrovni 2,4%, čo súvisí s oživením ekonomiky a rastom cien ropy a iných komodít v úvode roka. Rastúci trend z prvej polovice roka sa v treťom kvartáli oslabil a ceny výrobcov sa držia na stabilnej úrovni. Priemerná hodnota PPI pre rok 2011 sa odhaduje na výrazne nižšej úrovni ako spotrebiteľská inflácia (2,6%).
Vývoj spotrebiteľskej inflácie a jej hlavných komponentov (medziročne, %)		Príspevky inflácie CPI v roku 2011 (p.b.)	

Prognóza MF SR,  November – 2011	

Vonkajšie faktory	

  Potraviny	
0,9	

   Plyn, teplo a pohonné hmoty	
0,9	

Vnútorná ekonomika	

   Vládny balíček	
0,9	

    Zvyšok	
1,2	

Spolu	
3,9	

Zdroj:  MF SR	
			
Zdroj: ŠÚ SR			

ECB ako jediná z kľúčových centrálnych bánk pristúpila v roku 2011 k zvýšeniu svojej základnej sadzby. Základná sadzba sa zvýšila dva krát po 0,25 p.b. zo svojho historického minima na úrovni 1,00% na 1,50%. Ku koncu roka však obavy z recesie v eurozóne prevýšili dovtedajšie obavy z inflácie a ECB v novembri sadzby znížila naspäť na 1,25%. ECB sa tak zamerala na podporu hospodárskeho rastu, aj keď v minulosti bola jej primárnym cieľom cenová stabilita. Zvýšenie sadzieb v priebehu roka predstavovalo odlišný postup ako konanie americkej centrálnej banky (FED), ktorá nielenže nepristúpila k zvyšovaniu základnej sadzby ale navyše pokračovala v expanzívnej menovej politike prostredníctvom druhého balíka kvantitatívneho uvoľňovania (QE2), ktorého cieľom bolo najmä udržanie dlhodobých sadzieb na nízkych úrovniach. 
I.2.	Vonkajšie prostredie a domáce očakávania  
Vývoj vonkajšieho prostredia

Vo vývoji vonkajšieho prostredia bolo možné pozorovať v prvom kvartáli zotavovanie svetovej ekonomiky z finančnej a hospodárskej krízy. Objemy svetového obchodu v úvode tohto roka prekonali predkrízové úrovne. V eurozóne prevládal v prvom kvartáli silný ekonomický rast nasledovaný spomalením v druhom kvartáli vplyvom situácie v Japonsku. Na strane druhej sa v letných mesiacoch začali objavovať príznaky, ktoré indikujú spomaľovanie globálneho rastu a predovšetkým ekonomík eurozóny. Očakávania ohľadom budúcnosti v zahraničí sa výrazne ochladzujú (ZEW, PMI, EU economic sentiment).

Oživenie svetovej ekonomiky v úvode roka 2011 zaznamenalo pomerne rýchle tempo. Vývoj v druhom kvartáli bol negatívne ovplyvnený situáciou v Japonsku. Zasiahnutý bol najmä automobilový priemysel. Tento efekt bol však skôr jednorazového charakteru. Napriek nepriaznivej situácii na finančných trhoch a výraznému zvýšeniu neistoty v letných mesiacoch ekonomika Európskej únie rástla v treťom kvartáli medziročne o 1,4% a USA o 1,6%. Ekonomiky Nemecka a Francúzska dokonca v treťom kvartáli ešte medzikvartálne rástli o 0,5% a 0,4%. Stále pozitívne výsledky zaznamenali v treťom kvartáli aj rozvíjajúce sa krajiny Ázie (medziročné rasty: Čína 9,1%, Južná Kórea 3,4%). Podľa novembrovej prognózy EK by však malo prísť vo štvrtom kvartáli k miernej kontrakcii v eurozóne o -0,1% a Nemecko by malo dosiahnuť nulový rast. EK z tohto dôvodu očakáva pre celý rok 2011 o niečo nižší nárast ekonomík eurozóny o 1,5% a Nemecka o 2,9%. V prípade ekonomiky USA má HDP v roku 2011 dosiahnuť rast 1,6% a Japonska v dôsledku prírodných katastrof pokles -0,4%.

Aktuálny makroekonomický vývoj je negatívne ovplyvňovaný vývojom na finančných trhoch. Dlhová kríza periférnych krajín eurozóny (najmä Grécko, Írsko, Portugalsko) sa zintenzívňuje a preniesla sa aj na ďalšie krajiny vrátane Talianska. O pomoc mimo finančných trhov museli požiadať tri spomenuté krajiny, pričom Grécku pôvodná pomoc vo výške 110 mld. € nepostačuje a v súčasnosti sa dolaďujú podmienky druhého záchranného balíka. Najväčšou hrozbou pre eurozónu sú problémy veľkých ekonomík Španielska a najmä Talianska. Neistota na trhu a neschopnosť prijímať radikálne opatrenia vyniesla výnosy dlhopisov týchto krajín nad 6%, na čo reagovala ECB ich kontroverzným nákupom na sekundárnom trhu. To ukľudnilo situáciu len krátkodobo a v novembri výnosy talianskych dlhopisov (ale aj slovinských) prelomili 7%, čo sa už považuje za neudržateľnú úroveň v prípade Talianska. Situácia na finančnom trhu je tak naďalej mimoriadne vážna.
Spready 10 ročných dlhopisov voči nemeckým bundom (p.b.) 	
	
                                     Zdroj: Reuters	

Cena ropy BRENT v prvých mesiacoch roku 2011 kontinuálne rástla z úrovne 95 USD/bl až ku svojmu doterajšiemu maximu 126 USD/bl v apríli. Odvtedy sa cena pohybovala väčšinu obdobia v pásme 110 – 120 USD/bl. Pod rast cien sa podpísalo viacero faktorov, najmä rast reálnych ekonomík spojený s rastom dopytu po rope, extrémne expanzívne monetárne politiky (najmä v USA) a tiež politické nepokoje vo viacerých krajinách exportujúcich ropu. 
Domáce očakávania

Domáce očakávania ekonomického vývoja v roku 2011 zaznamenali okrem mierneho nárastu v máji takmer nepretržitý pokles, pričom indikátor ekonomického sentimentu (IES) sa v súčasnosti (október) nachádza pod dlhodobým priemerom na úrovni marca 2010. V porovnaní s májom 2011 poklesli všetky zložky IES s výnimkou dôvery v stavebníctve, pričom najväčší prepad zaznamenala dôvera v službách. Vývoj IES v SR takmer verne odráža priebeh vývoja IES v EÚ a v eurozóne. 
Indikátor ekonomického sentimentu SR		Indexy očakávaní ZEW a IFO	
			
Zdroj: ŠÚ SR, MF SR		Zdroj: ŠÚ SR, MF SR	

I.3.	Aktualizácia makroekonomických prognóz 

Podľa posledných prognóz MF SR z novembra sa očakáva, že rast HDP v 2011 dosiahne úroveň 3,0%, čo je v porovnaní s predpokladmi rozpočtu na rok 2011 menej o 0,3 p.b. Za zhoršením prognózy stojí najmä horší než očakávaný vývoj vonkajšieho prostredia, ktorý sa začal prejavovať až v druhom polroku. Pokým júnový odhad ekonomického rastu bol ešte mierne optimistickejší oproti rozpočtu na úrovni 3,6%, ochladenie vonkajšieho prostredia a najmä pochmúrny výhľad globálnej ekonomiky ku koncu roku znížili odhad na súčasných 3,0%. Negatívnejšiu prognózu ovplyvnilo najmä zhoršenie očakávaní o vývoji vonkajšieho prostredia v dôsledku dlhovej krízy v eurozóne. Z pohľadu daňových a odvodových príjmov je štruktúra ekonomického rastu oproti predpokladom rozpočtu negatívnejšia, keďže sa v dôsledku nižšieho rastu miezd a vyšším úsporám očakáva pokles spotreby domácností, a to aj napriek vyššiemu rastu zamestnanosti. V roku 2012 sa predpokladá ďalšie spomalenie ekonomického rastu na 1,7%, v nasledujúcich rokoch by sa mal postupne vrátiť na úroveň 3,6%. 

Očakávaný rast výkonnosti ekonomiky v roku 2011 na úrovni 3,0% je horší ako rast predpokladaný pri tvorbe rozpočtu na rok 2011 (3,3%), aj ako v roku 2010 (4%). Mierne zhoršenie odráža negatívnejší vývoj zverejnených mesačných indikátorov tržieb, miezd a zamestnanosti vo vybraných odvetviach, ako aj klesajúci trend konjunkturálnych prieskumov u nás aj v zahraničí. Slovenské domácnosti minú na svoju spotrebu reálne iba rovnakú sumu ako počas minulého roka. Nízka spotrebiteľská dôvera bude aj naďalej ovplyvňovať mieru úspor, ktorá ostane aj naďalej na relatívne vysokých úrovniach. Pokles vládnych investícií by mal byť v plnej miere vykompenzovaný rastom súkromných investícií. Predpokladá sa, že v dôsledku očakávaného poklesu zahraničného dopytu dôjde k spomaleniu dovozov a znižovaniu zásob. Stagnácia domáceho dopytu bude znamenať, že spomalenie rastu dovozov bude vyššie ako pri vývozoch, čo prispeje k pozitívnejšej prognóze obchodnej bilancie a bežného účtu platobnej bilancie. Vyššiu infláciu ovplyvnili predovšetkým vonkajšie faktory ako rast cien potravín na svetových trhoch a vyššie ceny ropy.

Aktualizácia prognóz na rok 2011 	
 v %, ak nie je uvedené inak	Rozpočet 2011	Aktuálny odhad	Rozdiel	
 Hrubý domáci produkt 	reálny rast	3,3	3,0	-0,3	
 Hrubý domáci produkt v bežných cenách	mld. Eur	70,1	69,1	-1,0	
 Konečná spotreba domácností	reálny rast	0,4	0,0	-0,4	
 Konečná spotreba domácností	nominálny rast	3,9	3,7	-0,2	
 Priemerná mesačná mzda	reálny rast	0,0	-0,8	-0,8	
 Priemerná mesačná mzda	nominálny rast	1,2	3,1	1,9	
 Zamestnanosť (štatistické zisťovanie)	priemerný rast	0,6	1,7	1,1	
 Index spotrebiteľských cien (CPI)	priemerný rast	3,7	3,9	0,2	
 Bilancia bežného účtu	podiel na HDP	-2,3	-1,1	1,2	
Zdroj: MF SR	

Táto najnovšia prognóza makroekonomického vývoja vypracovaná MF SR bola podrobená hodnoteniu v rámci Výboru pre makroekonomické prognózovanie, ktorého štrnáste zasadnutie sa konalo 2. novembra 2011. Výsledkom je celkové hodnotenie charakteru definitívnej prognózy MF SR - prognóza makroekonomického vývoja na rok 2011 vypracovaná MF SR bola väčšinou členov Výboru označená ako realistická, dvaja členovia ju označili za optimistickú a dvaja ako konzervatívnu.

II.	VÝVOJ VEREJNÝCH FINANCIÍ
Hlavný rozpočtový cieľ vlády na rok 2011 bol stanovený v rámci rozpočtu verejnej správy na roky 2011 až 2013 v podobe deficitu verejnej správy vo výške 4,9 % HDP. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa očakáva, že uvedený cieľ bude splnený.
Aktuálny odhad salda verejnej správy v roku 2011 (ESA 95)	 	 	
 	mil. Eur	% HDP	
SALDO VEREJNEJ SPRÁVY - ROZPOČET	-3 449	-4,91	
1. Vplyv zmeny príjmov verejnej správy	7	0,01	
Daňové a odvodové príjmy verejnej správy	-129	-0,19	
 - z toho. vplyv oddlženia nemocníc (dlžné poistné SP)	54	0,08	
Iné ako daňové príjmy verejnej správy	125	0,18	
 - dividendy zo spoločností s majetkovou účasťou štátu, resp. FNM	84	0,12	
 - licencie telekomunikačných operátorov	70	0,10	
 - nerealizácia predaja emisných kvót	-100	-0,14	
 - príspevok z Fondu solidarity	20	0,03	
 - odvod od prevádzkovateľov prenosových a distribučných sústav	-20	-0,03	
 - ostatné iné ako daňové príjmy verejnej správy	69	0,10	
Zmena stavu pohľadávok vo verejnej správe	11	0,02	
2. Vplyv zmeny výdavkov verejnej správy ( + znamená ušetrenie)	81	0,12	
Výdavky na spolufinancovanie k fondom EÚ 	205	0,30	
Odvod do rozpočtu EÚ	75	0,11	
Úrokové náklady verejnej správy (štátny dlh)	103	0,15	
Výdavky spojené s hospodárením štátnych podnikov vrátane vývoja ich zadlženosti	-361	-0,52	
 - výdavky na zmluvy pre ŽSR a ŽSSK a nárast ich zadlženosti v roku 2011	-241	-0,35	
 - nárast zadlženosti zdravotníckych zariadení v roku 2011	-120	-0,17	
Konsolidované základné výdavky na chod štátu*	-17	-0,02	
 - vplyv použitia zdrojov štátneho rozpočtu z minulých rokov	-134	-0,19	
 - úspora výdavkov na investičné stimuly	20	0,03	
 - výdavky na prebudovanie inf.-kom. technológií - linka 112	-16	-0,02	
 - výdavky na súdne spory (obvodné úrady)	-24	-0,03	
 - úspora výdavkov poskytovaných nad rámec spolufinancovania	89	0,13	
 - ostatné výdavky	48	0,07	
Výdavky ostatných subjektov verejnej správy	83	0,12	
 - samospráva	56	0,08	
 - Sociálna poisťovňa	100	0,15	
 - verejné vysoké školy	-64	-0,09	
 - iné subjekty	-9	-0,01	
Zmena stavu ostatných záväzkov vo verejnej správe	-8	-0,01	
SALDO VEREJNEJ SPRÁVY - ODHAD	-3 362	-4,87	
z toho: vplyv aktualizácie odhadu HDP (v p.b.)	 	-0,08	
* vylúčené transfery v rámci sektora verejnej správy (+) znamená pozitívny vplyv na saldo (vyššie príjmy, úspora výdavkov)
II.1.	Zaznamenanie záväzkov nemocníc a železničných spoločností z rokov 2008 až 2010

Deficit verejnej správy v roku 2011 môže byť ovplyvnený aj doteraz nezaznamenanými záväzkami nemocníc a záväzkami voči železničným spoločnostiam, ktoré vznikli v priebehu rokov 2008 až 2010. Celková výška uvedených záväzkov dosahuje 633,45 mil. eur, čo by v tomto roku predstavovalo zhoršenie salda o 0,9% HDP. V prípade nemocníc ide o neuhrádzané záväzky, ktoré sa naakumulovali v danom období, pričom vláda v súvislosti s transformáciou nemocníc rozhodla o ich prevzatí. Čo sa týka železničných spoločností (ŽSR a ŽSSK) ide o v minulosti nezaúčtované záväzky Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR voči železničným spoločnostiam na základe každoročne uzatváraných zmlúv o prevádzkovaní dráh a zmlúv o výkonoch vo verejnom záujme, ktoré vznikli z rozdielu medzi dohodnutou a skutočnou cenou objednaných výkonov. 

Eurostat zastáva názor, že tieto záväzky by sa mali zaznamenať práve v roku 2011, teda v čase, keď sa stala známou ich definitívna čiastka, čo je nevyhnutným predpokladom ich oficiálneho zaznamenania. Na druhej strane však uvedené záväzky vecne súvisia s predchádzajúcim obdobím a keďže ich je možné priradiť k jednotlivým rokom, Ministerstvo financií SR sa domnieva, že by bolo vhodnejšie ich zaznamenať v rokoch, v ktorých vznikli, čo by v lepšej miere odrážalo skutočné hospodárenie verejnej správy v danom období. Táto otázka bude v najbližšom období predmetom diskusií s Eurostatom, pričom sa predpokladá, že bude vyriešená v rámci jarnej notifikácie deficitu a dlhu v marci 2012, kedy sa bude Eurostatu posielať prvý oficiálny odhad výsledku hospodárenia verejnej správy za rok 2011.

Rozdelenie záväzkov do jednotlivých rokov je uvedené v nasledovnej tabuľke. Za predpokladu, že by sa záväzky zaznamenali v období, kedy vznikli, deficit verejnej správy by v rokoch 2008 až 2010 bol vyšší o 0,3 až 0,4% HDP. To by napríklad v prípade roku 2010 znamenalo, že deficit verejnej správy by namiesto 7,7% HDP dosiahol výšku 8,1% HDP.

Vplyv záväzkov nemocníc a železníc na saldo verejnej správy (ESA95, % HDP)	
 	Zaznamenanie preferované MF SR	Možný vplyv 	
 	2008	2009	2010	 na rok 2011	
Saldo verejnej správy	-2,1	-8,0	-7,7	-4,9	
Celkové skutočné záväzky nemocníc a železníc	0,3	0,3	0,4	0,9	
v tom:   zdravotnícke zariadenia	0,1	0,1	0,2	0,4	
ŽSR a ŽSSK	0,1	0,2	0,2	0,5	
Saldo VS po zahrnutí záväzkov nemocníc a železníc	-2,4	-8,3	-8,1	-5,8	
p.m. Celkové skutočné záväzky nemocníc a železníc (mil. eur)	178	168	288	633	
    v tom:    zdravotnícke zariadenia	88	67	145	300	
ŽSR a ŽSSK	90	100	143	334	
Pozn.: deficit za rok 2009 je negatívne ovplyvnený odpustením NFV poskytnutej železničným spoločnostiam a zdravotníckym zariadeniam vo výške 365,64 mil. eur (nemocnice 129,76 mil. eur a železnice 235,88 mil. eur).	
II.2.	Vysvetlenie hlavných zmien v porovnaní so schváleným rozpočtom
Daňové a odvodové príjmy VS
Daňové príjmy VS vrátane sankcií a vyššieho prevodu 2% daní na verejnoprospešný účel majú negatívny vplyv na saldo VS vo výške 128,5 mil. Eur. Tento vplyv už zohľadňuje úpravu o dodatočný výnos DPH z PPP projektov, ktorá zvýšila výnos daní o 19,9 mil. Eur. Z pohľadu vplyvu na saldo rozpočtu VS je však táto platba neutrálna, keďže v rovnakej miere zvyšuje aj výdavky ŠR. 

Vplyv daňových a odvodových príjmov na saldo VS 2011 (tis. Eur, ESA95)	
 	RVS 2011 - 2013	Aktuálny odhad	Rozdiel	
Daňové a odvodové príjmy VS	18 200 953	18 109 844	-91 109	
Sankcie	38 520	30 600	-7 920	
2% z daní	32 419	42 025	-9 606	
Spolu vplyv na saldo	-	-	-108 635	
Úprava o dodatočný výnos DPH za PPP projekty	150 000	169 900	19 900	
Vplyv na saldo po úprave	-	-	-128 535	
Iné ako daňové príjmy verejnej správy
Očakáva sa , že iné ako daňové príjmy VS budú vyššie o 125 mil. Eur vyššie ako bola rozpočtovaná hodnota v rámci RVS 2011 – 2013. Vyšší výnos  sa očakáva najmä z dôvodu príjmov z dividend zo spoločností s majetkovou účasťou štátu, z licencií telekomunikačných operátorov a iných nedaňových príjmov verejnej správy. Na druhej strane sú výpadky spôsobené neuskutočnením predaja emisných kvót a nižším odvodom od prevádzkovateľov prenosových a distribučných sústav.
Dividendy zo spoločností s majetkovou účasťou štátu, resp. FNM SR
Dividendy s majetkovou účasťou štátu realizujú príslušné ministerstvá, v ktorých pôsobnosti sa jednotlivé spoločnosti nachádzajú, a v ktorých zabezpečujú výkon akcionárskych práv. Dividendy realizované Fondom národného majetku SR, z dôvodu vlastníctva akcii, predstavujú najmä dividendy z prirodzených monopolov (napr. Slovenský plynárenský priemysel, a. s.).
Dividendy (tis. eur)
	Rozpočet	Predpoklad	Rozdiel	
Fond národného majetku SR	298 204	373 979	75 775	
Štátny rozpočet - príslušné ministerstvá	92 212	100 926	8 714	
Spolu	390 416	474 905	84 489	

V rámci riadnych dividend FNM SR (v zmysle metodiky ESA 95 – ide len o dividendy získané z hospodárskej činnosti) sa očakáva vyšší odvod najmä od Slovenského plynárenského priemyslu, a. s. vo výške 53,4 mil. eur, Západoslovenskej energetiky, a. s. 7,4 mil. eur, Stredoslovenskej energetiky, a. s . vo výške 25,1 mil. eur, Východoslovenskej energetiky, a. s. vo výške 3,1 mil. eur, a od Slovenskej elektrizačnej a prenosovej sústavy, a. s. vo výške 3,8 mil. eur. Naopak nenaplnenie rozpočtovanej výšky dividend sa javí v spoločnosti Slovak Telecom, a. s., a to vo výške 18 mil. eur.
V rámci príjmov z dividend realizovaných Ministerstvom financií SR sa očakáva prekročenie príjmov z dividend od spoločnosti Slovenská konsolidačná, a. s. vo výške 10,2 mil. eur a naopak nenaplnenie príjmov z dividend od spoločnosti SZRB, a. s. vo výške 0,5 mil. eur. V rámci Ministerstva hospodárstva SR sa očakáva prekročenie rozpočtovanej výšky dividend od spoločnosti Javys, a. s. vo výške 29,5 mil. eur a nerozpočtovaný príjem z dividend od spoločnosti Transpetrol, a. s. vo výške 10,3 mil. eur. Negatívom je výpadok u spoločnosti Slovak Telecom, a. s. vo výške 40,8 mil. eur. V pôsobnosti Ministerstva zahraničných vecí SR sa od spoločnosti Správa služieb diplomatickému zboru, a. s. očakáva nenaplnenie rozpočtovanej úrovne dividend vo výške 0,4 mil. eur. Pozitívom na schodok štátneho rozpočtu je aj príjem dividend od Letiska Košice, a. s. vo výške 0,4 mil. eur v rámci Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR.
Výpadok príjmov z predaja emisných kvót
Na rok 2011 sú v rozpočte Environmentálneho fondu rozpočtované príjmy z predaja emisných kvót na úrovni    100 mil. eur. Je však veľmi pravdepodobné, že emisné kvóty sa v priebehu tohto roku nepodarí predať. Vplyv tohto neúspechu sa zmiernil viazaním výdavkov Environmentálneho fondu..

Ostatné iné ako daňové príjmy verejnej správy
V rámci iných ako daňových príjmov verejnej správy (bez dividend a prostriedkov z rozpočtu EÚ) sa očakáva prekročenie rozpočtovanej úrovne o 69,4 mil. eur. Hlavným pozitívom bude prekročenie iných nedaňových príjmov vo výške 91,4 mil. eur a vyšší príjem z predaja majetku vo výške 1,5 mil. eur. Predpokladá sa nenaplnenie príjmov z administratívnych poplatkov vo výške 39,1 mil. eur a úrokových príjmov vo výške takmer 18 mil. eur. 

Celkovo za rok 2011 sa očakáva aj získanie grantov v objeme takmer 32 mil. eur. Uvedené však nemá vplyv na saldo štátneho rozpočtu, nakoľko v rovnakej výške ako vstúpili do príjmov sa použijú na strane výdavkov.
Predpokladá sa, že zmena stavu pohľadávok bude mať pozitívny vplyv na saldo VS vo výške 11,2 mil. Eur, čo je spôsobené zvýšením pohľadávok na garančné poistenie v Sociálnej poisťovni o 16,5 mil. Eur a znížením pohľadávok ostatných subjektov VS o 5,3 mil. Eur.

Výdavky na spolufinancovanie k fondom EÚ
Ministerstvo financií SR na základe pravidelného monitoringu čerpania výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu a v nadväznosti na reálne čerpanie výdavkov v posledných rokoch predpokladá, že v roku 2011 nebudú čerpané prostriedky EÚ (rozdiel oproti schválenému rozpočtu predstavuje 1 319,1 mil. eur) a prostriedky štátneho rozpočtu určené na financovanie spoločných programov SR a EÚ v plnej výške schváleného rozpočtu. Na základe súčasných predpokladov je možné očakávať nečerpanie prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie spoločných programov SR a EÚ cca vo výške 205 mil. eur. Prehľad predpokladaného čerpania podľa kapitol štátneho rozpočtu zobrazuje nasledovná tabuľka.
Prostriedky štátneho rozpočtu určených na financovanie spol. programov SR a EÚ  (v tis. eur)	Schválený
rozpočet	Predpoklad	Rozdiel	
Ministerstvo financií SR	74 231	8 017	-66 214	
Ministerstvo životného prostredia SR	98 312	43 813	-54 499	
Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR	63 035	21 717	-41 318	
Ministerstvo zdravotníctva SR	20 250	13 166	-7 084	
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	24 069	28 214	4 145	
Ministerstvo kultúry SR	0	35	35	
Ministerstvo hospodárstva SR	31 657	32 634	977	
Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR	237 183	244 949	7 766	
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR	130 669	72 260	-58 409	
Všeobecná pokladničná správa	9 406	1 465	-7 941	
Ostatné	0	17 169	17 169	
SPOLU	688 812	483 439	-205 373	

Odvod do rozpočtu EÚ
Na základe oznámenia Stáleho zastúpenia Slovenskej republiky sa prerozdelil rozpočtový prebytok rozpočtu EÚ za rok 2010 medzi členské štáty. Podiel SR na prebytku predstavuje 62,9 mil. eur. O túto sumu sa Slovenskej republike znížia odvody do rozpočtu EÚ v roku 2011. 
V rámci štátneho rozpočtu je rozpočtovaná rezerva na odvody do všeobecného rozpočtu EÚ vo výške 2 % zo sumy odvodov rozpočtovanej pre zdroj založený na DPH a HND. Predmetom rozpočtovania týchto výdavkov je prípadné pokrytie zostatkov vyplývajúcich z aktualizácie harmonizovaného základu DPH a agregátu HND členských štátov za predchádzajúci rok, ako aj aktualizácie sumy korekcie Veľkej Británie a na pokrytie prípadného zvýšenia odvodov členských štátov v súvislosti s prijatím noviel rozpočtu EÚ počas daného rozpočtového roka. V nadväznosti na konečnú podobu rozpočtu EÚ na rok 2011 schváleného v decembri 2010  je možné predpokladať, že rozpočtovaná  rezerva na odvody do všeobecného rozpočtu EÚ vo výške  12,4 mil. eur nebude použitá. 
Úrokové náklady VS
Z dôvodu dobrého vývoja deficitu štátneho rozpočtu v priebehu roku 2011 je možné očakávať úsporu vo výdavkoch štátneho dlhu v objeme 102,9 mil. eur. 
Výdavky spojené s hospodárením štátnych podnikov
Vláda SR svojím uznesením č. 188 zo dňa 16. marca 2011 schválila program revitalizácie železničných spoločností. Okrem samotných úsporných opatrení zo strany spoločností sa pristúpi aj k vyčleneniu dodatočných zdrojov na krytie štátom objednaných služieb a výkonov. Pre železničné spoločnosti bolo vyčlenených 135,6 mil. Eur (80 mil. Eur pre ŽSR a 55,6 mil. Eur pre ZSSK). Ďalším negatívom je strata  železničných spoločností zo zmlúv so štátom napriek zvýšeným dotáciám zo štátneho rozpočtu, ktorá dosiahne približne 105 mil. eur. Uvedené je spôsobené aj neskorším spustením ozdravného plánu, ale aj jeho zmäkčením v porovnaní so zámermi z decembra 2010.

Napriek oddlženiu zdravotníckych zariadení pokračuje väčšina zdravotníckych zariadení počas tohto roku vo zvyšovaní svojej zadlženosti. Hoci nárast dlhu počas roku 2011 je v súčasnosti ťažko možné presne predpokladať, Ministerstvo financií SR v tomto štádiu uvažuje s hodnotou 120 mil. eur. 
Konsolidované základné výdavky na chod štátu
Negatívny vplyv čerpania presunutých limitov výdavkov z minulých rokov sa v súčasnosti odhaduje na  134,3 mil. eur. Čerpanie presunutých limitov výdavkov štátneho rozpočtu z minulých rokov súvisí najmä s obstarávaním kapitálových aktív s dobou výstavby presahujúcou jeden rok. 
Nižšie ako rozpočtované výdavky sa očakávajú v prípade transferov pre NDS, a. s. a železnice, ktoré sú určené na krytie výdavkov nad rámec spolufinancovania OP Doprava v celkovej sume 89 mil. eur. (v prípade NDS, a.s. úspora výdavkov vo výške 104,7 mil. Eur a v prípade železníc zvýšenie výdavkov o 15,6 mil. eur)
Výdavky ostatných subjektov VS
V rámci výdavkov územnej samosprávy sa očakáva úspora vo výške 55,5 mil. eur. Predpokladá sa úspora obcí pri nákupoch tovarov a služieb vo výške 78,1 mil. eur, na druhej strane dôjde k prekročeniu schváleného rozpočtu výdavkov na obstaranie kapitálových aktív o 7,6 mil. eur. V prípade VÚC sa očakáva prekročenie výdavkov na obstaranie kapitálových aktív vo výške 15 mil. eur. 

V rámci hospodárenia Sociálnej poisťovne sa očakáva úspora výdavkov vo výške 100,3 mil. eur. Z toho výdavky poistenia predstavujú 86,4 mil. eur a úspora na správnom fonde predstavuje 13,9 mil. eur.
Hospodárenie verejných vysokých škôl bude v porovnaní s rozpočtom horšie o 63,8 mil. Eur z dôvodu vyšších bežných aj kapitálových výdavkov, ktoré bolo čiastočne financované zlepšenými nedaňovými príjmami.

Celkové výdavky ostatných subjektov verejnej správy budú v porovnaní s rozpočtovanou úrovňou vyššie o 9 mil. eur.

Príloha č.1: Daňové a odvodové príjmy v metodike ESA 95 
Po zasadnutí Výboru pre makroekonomické prognózy sa dňa 8. novembra 2011 uskutočnilo aj zasadnutie Výboru pre daňové prognózy. Ministerstvo financií SR na tomto zasadnutí prezentovalo svoju aktualizovanú strednodobú prognózu daňových príjmov na roky 2011 až 2014. Všetci členovia Výboru posúdili prognózu MF SR ako realistickú. Súčasťou aktualizovanej prognózy je aj odhad na rok 2011, ktorý je v nasledujúcej časti materiálu porovnávaný s výnosom daní prezentovanom v Správe o makroekonomickom vývoji a vývoji verejných financií za prvý polrok 2011.

Aktuálny odhad celkových daňových príjmov verejnej správy vrátane odvodov do Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní je oproti polročnému materiálu nižší o 64,1 mil. eur.

Aktuálny odhad daňových a odvodových príjmov
V porovnaní s polročným materiálom zaznamenali pokles najmä dane z príjmov v celkovej výške 69,4 mil. Eur, daň z pridanej hodnoty (67,3 mil. Eur) a spotrebné dane (21,8 mil. Eur). V rámci fondov sociálneho a zdravotného zabezpečenia sa očakáva pokles  zdravotných odvodov o 19 mil. Eur a nárast  odvodov do Sociálnej poisťovne o 108,3 mil.

Daňové príjmy verejnej správy v roku 2011 (ESA95, tis. Eur)	
 	RVS 2011 - 2013	Polročný materiál	Aktuálny odhad	Rozdiel oproti RVS 2011 - 2013	Rozdiel oproti polročnému mat.	
A. Dane	11 258 979	11 268 028	11 114 571	-144 408	-153 457	
podiel na HDP %	16,0 	16,2 	16,1 	-0,2 	-0,2 	
Dane z príjmov	3 752 074	3 739 227	3 669 844	-82 230	-69 383	
FO zo závislej činnosti a funkčných pôžitkov	1 679 590	1 676 392	1 665 480	-14 110	-10 912	
FO z podnikania a sam. zárobkovej činnosti	155 174	106 521	96 770	-58 404	-9 751	
Právnických osôb	1 771 332	1 802 169	1 764 614	-6 718	-37 555	
Vyberané zrážkou	145 978	154 145	142 980	-2 998	-11 165	
Domáce dane na tovary a služby	6 726 310	6 787 528	6 698 447	-27 863	-89 081	
Daň z pridanej hodnoty	4 619 092	4 732 328	4 664 997	45 905	-67 331	
Spotrebné dane	2 107 218	2 055 200	2 033 450	-73 768	-21 750	
Miestne dane	576 832	578 768	578 768	1 936	0	
Daň z nehnuteľností	280 933	280 933	280 933	0	0	
Dane za špecifické služby	174 307	174 307	174 307	0	0	
Daň z motorových vozidiel	121 592	123 528	123 528	1 936	0	
Dane z medzinárodného obchodu a transakcií	33 908	39 921	39 921	6 013	0	
Ostatné dane	169 855	122 584	127 591	-42 264	5 007	
Daň z emisných kvót	92 640	45 000	50 509	-42 131	5 509	
Úhrada za služby verejnosti poskytované RTVS	75 821	75 821	75 319	-502	-502	
Daň z úhrad za uskladňovanie plynov alebo kvapalín	870	1 001	1 001	131	0	
Majetkové a iné dane*	524	762	762	238	0	
B. Odvody	6 941 974	6 905 517	6 994 845	52 871	89 328	
podiel na HDP %	9,9 	9,9 	10,1 	0,1 	0,1 	
Sociálna poisťovňa (EAO + dlžné) - 1. pilier	4 541 522	4 498 122	4 606 444	64 922	108 322,0	
Zdravotné poistenie EAO + dlžné - (vr. roč. zúčt.)	2 400 452	2 407 395	2 388 401	-12 051	-18 994,0	
Daňové a odvodové príjmy (A+B)	18 200 953	18 173 545	18 109 416	-91 537**	-64 129,3	
podiel na HDP %	25,9 	26,1 	26,2 	-0,1 	-0,1 	
* vrátane dane z úhrad za dobývací priestor 
** rozdiel oproti  91 109 tis. Eur uvedených v hlavnom texte je spôsobený sumarizačnou chybou pri sčítaní údajov za všetky zložky verejnej správy. 

	Zdroj: MFSR	

K zníženiu odhadu daňových príjmov na rok 2011 prispela predovšetkým aktualizácia prognózy makroekonomického prostredia. V porovnaní s polročným materiálom došlo k zhoršeniu odhadu najmä v prípade rastu HDP, konečnej spotreby domácností (reálnej aj nominálnej) a priemernej nominálnej mzdy, čo sa v konečnom dôsledku prejavilo aj v poklese mzdovej bázy.	

Porovnanie makroekonomických predpokladov na rok 2011 	
Ukazovateľ (%)	Základňa pre daň	RVS 2011 - 2013	Polročný materiál	Aktuálny odhad	Rozdiel oproti RVS 2011 - 2013	Rozdiel oproti polroč. mat.	
 	 	(1)	(2)	(3)	(4) = (3) - (1)	(5) = (3) - (2)	
HDP; b.c. (mil. Eur)	-	70 174	69 674	69 073	-1 101	-601	
HDP; reálny rast	-	3,3	3,6	3,0	-0,2	-0,5	
HDP; nominálny rast	DPPO, DP zrážka	6,5	5,7	4,8	-1,7	-0,9	
Konečná spotreba domácností; reálny rast	Spotrebné dane	0,4	0,5	0,0	-0,4	-0,4	
Konečná spotreba domácností; nominálny rast	DPH	3,9	4,3	3,7	-0,2	-0,6	
Priem. mesačná mzda; nomin. rast	DPFO, Odvody	3,7	3,5	3,1	-0,6	-0,4	
Počet zamestnaných, podľa evid. počtu; rast	DPFO, Odvody	0,6	1,7	1,7	1,1	0,0	
Mzdová báza; rast  *)	DPFO, Odvody	4,3	5,3	4,8	0,5	-0,4	
Nízkopríjmová inflácia (apríl (t) / apríl (t-1))	DPFO (odpoč. položky)	3,7	4,6	4,4	0,7	-0,2	
Priem. úroková miera z vkladov	DP zrážka	1,1	1,2	1,2	0,1	0,0	
*) Mzdová báza = priemerná mzda * zamestnaní podľa evidenčného počtu				Zdroj: MFSR	

Zmena daňových príjmov v roku 2011 oproti polročnému materiálu
Odhad výnosu dane z príjmov fyzických osôb (DPFO) je nižší o 20,7 mil. Eur. Nižší odhad výnosu je spôsobený najmä vývojom makroekonomického prostredia. V prípade DPFO z podnikania je to očakávaný nižší rast hrubého domáceho produktu a v prípade DPFO zo závislej činnosti horší vývoj mzdovej bázy ako sa očakávalo. 

V prípade dane z príjmov právnických osôb (DPPO) sa očakáva pokles o 37,6 mil. Eur. Výrazné spomalenie hospodárskeho rastu sa odzrkadlí v ziskovosti korporátneho sektora, ktorý citlivo reaguje na cyklické zmeny. Mierne negatívny vplyv má aj opätovné oslobodenie príjmu z prenájmu majetku obcí a VÚC, ktoré sa zaviedlo od 1.1.2011.Riziko pre naplnenie očakávaného výnosu DPPO môže predstavovať ďalšie zhoršovanie makroekonomického výhľadu, keďže zníženie ziskovosti korporácií je v období stagnácie resp. recesie vždy dynamickejšie ako pokles makroekonomickej základne.

Odhad výnosu dane z pridanej hodnoty je nižší o 67,3 mil. eur. Aktuálne plnenie dane v roku 2011 je v súlade s očakávaniami, preto aktualizácia prognózy reaguje len na zmenu odhadu makroekonomických základní, v tomto prípade nominálneho rastu konečnej spotreby domácností. Napriek zhoršeniu ekonomickej situácie sa neočakáva pokles efektívnosti výberu (nárast daňových únikov), čo prispieva k stabilizácii výnosu DPH voči makroekonomickej základni.

Odhad výnosu spotrebných daní je nižší o 21,8 mil. eur. Nižšie odhadované výnosy spotrebných daní sú spôsobené predovšetkým horším hotovostným plnením daní z minerálneho oleja (benzín), zemného plynu a uhlia, ktoré je však do istej miery kompenzované lepším plnením spotrebnej dane z tabakových výrobkov a piva.

Odhad ostatných daní vzrástol o 5,5 mil. eur, čo je spôsobené očakávaným vyšším výberom dane z emisných kvót.

Odhad odvodov od ekonomicky aktívneho obyvateľstva do Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní je vyšší o 89,3 mil. eur. Vyšší výber sa očakáva v prípade sociálnych odvodov a to najmä z dôvodu vyššej úspešnosti výberu bežného poistného. Ako jednorazový faktor je potrebné vnímať aj dodatočný príjem (v rámci dlžného) z dôvodu oddlžovania nemocníc, kedy dôjde aj k splateniu dlhov voči Sociálnej poisťovni. Na druhej strane sa očakáva nižší výber zdravotných odvodov z dôvodu negatívneho vplyvu makroekonomického prostredia, konkrétne mzdovej bázy.

Porovnanie aktuálneho odhadu s výnosmi daní, daňových sankcií jednotlivých zložiek verejnej správy, vplyvu 2% poukazovaných na verejnoprospešný účel v polročnom materiáli je uvedené v nasledujúcej tabuľke. Po zohľadnení vyššie uvedených faktorov má aktualizácia daňových príjmov negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy v sume 69,8 mil. eur.

Vplyv aktuálneho odhadu daní na saldo VS oproti polročnému materiálu (ESA95, v tis. Eur)	
 	Daňové príjmy	Sankcie daní	2% z daní	Spolu	% HDP	
Verejná správa	-64 129	-1 520	-4 180	-69 829	-0,1	
- Štátny rozpočet	-141 472	-1 528	-4 180	-147 180	-0,2	
- Obce	-8 606	6	-	-8 600	-0,0	
- VÚC	-2 877	2	-	-2 875	-0,0	
- Sociálna poisťovňa (I. pilier)	108 322	-	-	108 322	0,2	
- Zdravotné poisťovne	-18 994	-	-	-18 994	-0,0	
- RTVS	-502	-	-	-502	-0,0	
- Environmentálny fond	0	-	-	0	0,0	
Pozn.: (+) znamená pozitívny, (-) negatívny vplyv na saldo VS				Zdroj: MFSR