PRÍLOHA 

ZÁVERY PREDSEDNÍCTVA
EURÓPSKA RADA v Bruseli
 12. – 13. DECEMBRA 2003
 (pracovný preklad)

1.	Európska rada zasadala v Bruseli 12. decembra 2003. Jej zasadnutiu predchádzalo vystúpenie predsedu Európskeho parlamentu, pána Pata Coxa, po ktorom nasledovala výmena názorov týkajúcich sa hlavných bodov programu.
I.	HOSPODÁRSKY RAST
Európska akcia na podporu rastu
2.	Európska rada vyjadrila podporu Európskej akcii na podporu rastu na základe správ, ktoré predložila Rada ECOFEST, komisia a EIB. Táto akcia sa vzťahuje na hmotné aj nehmotné investície vo dvoch všeobecných oblastiach: transeurópske infraštruktúrne siete (TEN) vrátane dopravy, telekomunikácií a energetiky, a inovácie a výskum a vývoj vrátane environmentálnej technológie. Ide o dôležitý krok v implementácii lisabonskej agendy únie, ktorej cieľom je zvýšiť konkurencieschopnosť, zamestnanosť a posilniť rastový potenciál rozšírenej únie prostredníctvom vyšších investícií do fyzického aj ľudského kapitálu dopĺňajúcich štrukturálnu reformu. Európska rada oceňuje prácu komisie, EIB a relevantných konfigurácií rady na návrhu „programu rýchleho štartu“ a na vypracovaní predbežného zoznamu okamžite realizovateľných projektov podľa prísne stanovených kritérií; tieto projekty posúdi Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond (EIF) v súlade so zásadami stanovenými v správe rady ECOFIN. Ak rovnaké kritériá splnia aj ďalšie projekty, tento zoznam bude možné doplniť v súlade s postupmi uplatnenými pri jeho vypracúvaní v rámci ročného cyklu podávania správ jarnému zasadnutiu Európskej rady.
3.	Akcia na podporu rastu predpokladá tesnú spoluprácu medzi členskými štátmi, radou, komisiou a EIB. Ak má byť akcia úspešná, všetci relevantní aktéri musia zohrať svoju úlohu, najmä prijatím potrebných opatrení na zabezpečenie implementácie „programu rýchleho štartu,“ aby EIB a ďalší relevantní aktéri mohli poskytnúť primerané finančné prostriedky. Kľúčovým prvkom Akcie na podporu rastu je mobilizácia súkromných zdrojov na financovanie úspešných projektov. Akcia na podporu rastu predpokladá čiastočné financovanie projektov zo štátneho rozpočtu, najmä prostredníctvom optimalizácie využívania existujúcich verejných financií, príspevku od EÚ a EIB, a posilnenia koordinácie medzi všetkými relevantnými zdrojmi financovania. Európska akcia na podporu rastu bude kompatibilná so Všeobecnými smermi hospodárskej politiky (BEPG), Paktom stability a rastu, Finančným výhľadom a dohodnutým rámcom pre kapitál EIB. Európska rada víta politickú dohodu dosiahnutú v rámci rady v súvislosti s finančným nariadením pre transeurópske infraštruktúrne siete (TEN), ktoré ustanovuje vyššiu mieru spolufinancovania spoločenstva pre niektoré konkrétne projekty alebo ich časti.
4.	Európska rada preto vyzýva:

-	EIB, aby v súlade so správou rady ECOFEST vytvorila finančné nástroje zamerané na využívanie súkromného kapitálu, zriadila sekuritizačné investičné fondy a aby v rozsahu povolenom stanovami banky a v súlade s pravidlami Eurostatu podporovala snahy členských štátov mobilizovať zdroje prostredníctvom trhovej realizácie infraštruktúrnych aktív,
-	členské štáty, aby Akciu na podporu rastu doplnili o svoje vlastné národné opatrenia a programy, a aby spolu s komisiou urýchlene pristúpili k odstráneniu technických, právnych, administratívnych a účtovných prekážok voči vytváraniu partnerstiev medzi súkromným a verejným sektorom, transeurópskych infraštruktúrnych sietí a inovačných a výskumno-vývojových projektov, a aby zlepšili nefinančné rámcové podmienky pre tieto projekty,
-	komisiu, aby v súlade so správou rady ECOFIN v odôvodnených prípadoch presmerovala výdavky do investícií podporujúcich rast, zameraných na fyzický a ľudský kapitál a poznatky, a aby v spolupráci s členskými štátmi posúdila nutnosť vytvoriť špecifický garančný nástroj spoločenstva na pokrytie niektorých rizík projektov po ukončení výstavby v oblasti transeurópskych dopravných sietí, aby podala správu o výsledkoch tohto posúdenia, a aby predložila príslušný návrh, ak to uzná za vhodné,
-	komisiu a EIB, aby ku koncu roka 2007 predložili priebežné hodnotenie Akcie na podporu rastu na základe týchto kritérií: (i) dosah na rast; (ii) dosah na vnútorný trh a súdržnosť v rozšírenej EÚ; (iii) mobilizácia kapitálu zo súkromného sektora, (iv) zrýchlenie implementácie transeurópskych infraštruktúrnych sietí a inovačných a výskumno-vývojových projektov vrátane environmentálnych projektov; (v) pokrok pri znižovaní regulačných bariér; (vi) dopad na životné prostredie a zamestnanosť.

Prepájanie vnútorného trhu
Dopravné transeurópske infraštruktúrne siete
5.	Európska rada víta politickú dohodu rady o nových zásadách spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete vychádzajúc z práce, ktorú vykonala Van Miertova skupina. Tieto zásady umožnia členským štátom rozšírenej Európy plne sa zapojiť do vnútorného trhu.
6.	Prioritné projekty vymedzené v týchto zásadách majú zásadný význam pre posilnenie súdržnosti vnútorného trhu najmä vzhľadom na nadchádzajúce rozšírenie Európskej únie a potrebu odstraňovať úzke miesta resp. vyplniť medzery v preprave tovarov (tranzite) cez prirodzené alebo iné prekážky alebo cez hranice.
7.	 Pokiaľ ide o dopravnú infraštruktúrnu sieť v kontexte Akcie na podporu rastu, Európska rada berie s uspokojením na vedomie politickú dohodu rady ECOFIN o zvýšení hornej hranice príspevku EU z 10% na 20% na cezhraničné projekty a zdôrazňuje, že Akcia na podporu rastu je v prípade dopravy v úplnom súlade s prioritnými dopravnými projektmi navrhnutými komisiou a schválenými radou 5. decembra.
8.	Európska rada víta komisiou predložený návrh novej smernice o euro-etiketách (Eurovignette Directive). Vyzýva radu na zintenzívnenie práce, aby sa do marca 2004 podarilo vyjednať rámec spoločenstva a následne dosiahnuť dohodu s Európskym parlamentom.
Telekomunikácie
9.	Európska rada žiada komisiu, aby vo svojej správe o telekomunikáciách na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2004 navrhla konkrétne akcie, ktoré majú členské štáty podniknúť na zlepšenie podmienok pre mobilné komunikácie 3G a na rozvoj širokopásmových systémov v Európe.
Konkurencieschopnosť
10.	Európska rada berie so záujmom na vedomie pokrok dosiahnutý pri vypracúvaní integrovaného horizontálneho prístupu ku konkurencieschopnosti, medziiným aj prostredníctvom prepojenosti, synergie a komplementárnosti jednotlivých politík a žiada radu, aby vyhodnotila oznámenie komisie, a najmä aby v spolupráci s komisiou identifikovala tie návrhy, ktoré majú výrazný vplyv na konkurencieschopnosť, alebo predstavujú neúmernú záťaž pre niektoré priemyselné sektory. V tejto súvislosti by sa mali posúdiť ďalšie nákladovo efektívne spôsoby implementácie rozhodnutí EÚ v oblasti klimatických zmien a potenciálne náklady, ktoré by mohli vzniknúť v dôsledku nečinnosti. Európska rada, uvedomujúc si význam priemyselného sektoru pre konkurencieschopnosť európskej ekonomiky a vzhľadom na ciele stanovené v lisabonskej stratégii, so záujmom očakáva správu komisie o deindustrializácii v prvom polroku 2004.
11.	Európska rada víta dôležitú dohodu o všeobecnom prístupe k ponukám na prevzatie, ktorá je rozhodujúcou súčasťou akčného plánu finančných služieb na integráciu európskych finančných trhov do roku 2005. Európska rada zároveň pripomína nutnosť schváliť patent spoločenstva na základe spoločného politického prístupu dosiahnutého už v marci 2003. Zdôrazňuje nutnosť rozvíjať širokopásmové telekomunikačné služby a zabezpečiť úplnú a účinnú transpozíciu nového regulačného rámca pre elektronické komunikácie.
12.	V súvislosti s pripravovaným medzinárodným stretnutím 19. decembra vo Washingtone Európska rada víta rozhodnutia Rady pre konkurencieschopnosť o predložení európskej kandidatúry na umiestnenie ITER (International Thermonuclear Energy Reactor) a podporuje snahy o zabezpečenie úspechu tejto kandidatúry.

Zamestnanosť
13.	Európska rada víta správu „Tvorba nových pracovných príležitostí v Európe“ (Creating more employment in Europe), predloženú pracovnou skupinou pod vedením pána Koka, ako aj výsledky mimoriadneho sociálneho summitu o raste a zamestnanosti, ktorý sa na túto tému konal 11. decembra.
14.	Správa pracovnej skupiny podčiarkuje nutnosť urýchliť uskutočňovanie nevyhnutných reforiem v oblasti zamestnanosti. Na dosiahnutie cieľov zamestnanosti stanovené v Lisabone musí Európa preklenúť veľkú medzeru. Tempo hospodárskeho rastu je nedostatočné a nezamestnanosť je príliš vysoká. To všetko je ešte naliehavejšie vo svetle širších a dlhodobejších výziev pre Európu, akými je globalizácia, svetová hospodárska transformácia a dôsledky starnutia obyvateľstva.
15.	V súlade s názorom pracovnej skupiny Európska rada zdôrazňuje, že zlepšenie situácie v oblasti zamestnanosti v EÚ v kontexte Stratégie zamestnanosti závisí od štyroch základných požiadaviek:
-	zvýšiť adaptabilitu pracovníkov a podnikov,
-	pritiahnuť viac ľudí na trh práce,
-	zvýšiť a zefektívniť investície do ľudského kapitálu,
-	zabezpečiť účinnú implementáciu reforiem zlepšením správy a riadenia.
16.	Európska rada zdôrazňuje, že zamestnanosť bude jedným z kľúčových aspektov zasadnutia Európskej rady na jar 2004. Z tohto dôvodu vyzýva komisiu a radu, aby pri príprave Spoločnej správy o zamestnanosti brali do úvahy správu pracovnej skupiny.

II. SLOBODA, BEZPEČNOSŤ A SPRAVODLIVOSŤ
Riadenie spoločných hraníc únie
17.	Európska rada víta politickú dohodu rady, týkajúcu sa hlavných prvkov návrhu komisie prijať nariadenie rady o založení Európskej agentúry pre riadenie operatívnej spolupráce na spoločných hraniciach. Žiada Radu ministrov spravodlivosti a vnútra, aby čo najskôr skončila posudzovanie tohto dôležitého návrhu tak, aby mohol byť prijatý s cieľom umožniť fungovanie agentúry od 1. januára 2005. 

18.	Európska rada víta aj prijatie programu opatrení na boj proti nelegálnej migrácii cez námorné hranice, ktorý zohľadňuje výsledky štúdie realizovateľnosti vypracovanej pre komisiu v otázke námorných hraníc. Žiada Radu ministrov spravodlivosti a vnútra, aby v úzkej spolupráci s komisiou a s členskými štátmi zabezpečila implementáciu opatrení stanovených v programe tak, aby Európska rada mohla vyhodnotiť ich výsledky.

19.	V súvislosti s rozšírením Európska rada víta opatrenia zamerané na uľahčenie kontrolných procedúr vykonávaných na hraniciach medzi členskými štátmi a pristupujúcimi štátmi, ako aj opatrení zameraných na podporu procesu harmonizácie legislatívy pristupujúcich krajín s acquis v oblasti vonkajších hraníc.

Kontrola migračných tokov
20.	Európska rada víta všeobecný prístup, ktorý rada zaujala k dvom návrhom komisie na prijatie nariadení rady o biometrických identifikátoroch na vízach a povoleniach k pobytu a žiada komisiu, aby v primeranom čase predložila návrh na zavedenie biometrických identifikátorov v pasoch. Vychádzajúc z pripravovaného oznámenia komisie žiada radu, aby čo najskôr prijala potrebné rozhodnutia o zavedení Vízového informačného systému (VIS).
21.	Európska rada vyzýva na urýchlenie pokroku v otázke návratu. Navyše, potvrdzujúc žiadosť vyslovenú v Solune, žiada komisiu, aby začiatkom roka 2004 predložila návrh finančného nástroja zameraného na podporu spoločného prístupu v oblasti politiky návratu.

22.	Európska rada víta významný pokrok dosiahnutý v rokovaniach o prijatí dvoch smerníc rady o požiadavkách na udelenie azylu a azylových procedúrach. Berie na vedomie pretrvávajúce politické prekážky, ktoré spomaľujú uzavretie týchto rokovaní. Na druhej strane opätovne potvrdzuje význam prijatia spoločnej európskej azylovej politiky a vyzýva Radu ministrov spravodlivosti a vnútra, aby čo najrýchlejšie skončila svoju prácu a aby sa tak do termínu stanoveného v Tampere mohla zabezpečiť úplná implementácia prvej fázy vytvárania európskeho azylového systému.

23.	Európska rada napokon opätovne potvrdzuje význam dialógu s tretími krajinami pôvodu a tranzitu migračných tokov a zdôrazňuje význam ďalšieho poskytovania pomoci týmto krajinám v ich vlastnom úsilí zastaviť tieto migračné toky. Zdôraznilo sa to aj na stretnutí piatich členských a pristupujúcich krajín EÚ z oblasti západného Stredomoria s piatimi krajinami Maghrebskej únie, ktoré sa konalo 5. decembra 2003 v Tunise. Víta medziinštitucionálnu dohodu dosiahnutú Európskym parlamentom a radou v otázke nariadenia o prijatí nového finančného nástroja pre spoluprácu s tretími krajinami v oblasti azylu a migrácie. Víta aj skutočnosť, že rada prijala mechanizmus na monitorovanie a hodnotenie tretích krajín v oblasti boja proti nelegálnej migrácii a vyzýva komisiu, aby najneskôr do konca roku 2004 predložila prvú správu o jeho implementácii.

Súdna a policajná spolupráca
24.	Európska rada víta ďalší pokrok, ktorý rada dosiahla v oblasti policajnej spolupráce, s osobitným zreteľom na podpis protokolu dopĺňajúceho Dohovor o Europole. Na jeho základe bude Europol hrať čoraz významnejšiu úlohu v rámci opatrení členských štátov na boj proti organizovanému zločinu a terorizmu.

25.	Európska rada vyzýva radu, aby príslušné orgány členských štátov požiadala o efektívnejšie využívanie existujúceho nástroja súdnej aj policajnej spolupráce vrátane spoločných vyšetrovacích tímov. Víta aj pokrok dosiahnutý pri zintenzívňovaní policajnej spolupráce s viacerými tretími krajinami strategického významu pre EÚ v oblasti boja proti organizovanému zločinu.

26.	Európska rada víta aj politickú dohodu rady týkajúcu sa návrhu komisie na prijatie rámcového rozhodnutia rady o minimálnych ustanoveniach upravujúcich znaky trestných činov a tresty v oblasti obchodovania s drogami. Európska rada víta prijatie rezolúcie o dôležitosti úlohy rodiny pri predchádzaní zneužívania drog medzi mladistvými, rezolúcie o vyslaní styčných dôstojníkov s osobitnou odbornou spôsobilosťou pre oblasť drog do Albánska, rezolúcie o boji proti dôsledkom užívania psychoaktívnych látok na dopravné nehody a rozhodnutia o kontrolných opatreniach a trestných sankciách súvisiacich s novými syntetickými drogami.

Dialóg medzi náboženstvami
27.	Hlavy štátov a vlád boli informované o výsledkoch Konferencie o dialógu medzi náboženstvami, ktorá sa v dňoch 30. a 31. októbra 2003 konala v Ríme, a s uspokojením vzali na vedomie Vyhlásenie o dialógu medzi náboženstvami a sociálnej súdržnosti (Statement on Interfaith Dialogue and Social Cohesion), ktoré prijali ministri vnútra. Uvedomujúc si dôležitosť tejto otázky povzbudzujú príslušných ministrov, aby podporovali trvalý, otvorený a transparentný dialóg s rôznymi náboženstvami a filozofickými spoločenstvami ako nástroj mieru a sociálnej súdržnosti v Európe a pri jej hraniciach.

28.	Hlavy štátov a vlád opätovne potvrdzujú pevné odhodlanie EÚ čeliť všetkým formám extrémizmu, neznášanlivosti a xenofóbie, ktoré podrývajú mierovú a demokratickú existenciu, a odsudzujú všetky druhy násilia a terorizmu.

29.	Hlavy štátov a vlád vyjadrujú hlboké znepokojenie z nárastu prípadov antisemitskej neznášanlivosti a dôrazne odsudzujú všetky prejavy antisemitizmu vrátane útokov proti náboženským miestam a jednotlivcom.

III. ROZŠÍRENIE
30.	Európska rada víta zistenia a odporúčania komisie obsiahnuté v jej súhrnných monitorovacích správach, strategickom dokumente a pravidelných správach uverejnených 5. novembra 2003.

Nové členské štáty
31.	Únia sa teší na privítanie Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska za plnoprávnych členov únie od 1. mája 2004. Integráciou nových členských štátov do európskej rodiny sa naplnia ašpirácie európskych občanov na celom našom kontinente.

32.	Európska rada žiada nové členské štáty, aby v čase zostávajúcom do vstupu zintenzívnili a zavŕšili záverečné prípravy na členstvo. Európska rada podporuje závery rady zo 17. novembra 2003 o monitorovaní stavu ich pripravenosti na členstvo v EÚ. V tomto kontexte berie na vedomie pripravenosť komisie prijať v prípade potreby všetky primerané opatrenia na zabezpečenie hladkej realizácie všetkých politík EÚ v rozšírenej únii.

33.	Európska únia berie s uspokojením na vedomie aj skutočnosť, že proces ratifikácie Zmluvy o pristúpení sa dostal do pokročilého štádia a teší sa na jeho včasné zavŕšenie.

Bulharsko a Rumunsko
34.	Európska rada zdôrazňuje kontinuitu a nezvratnosť prebiehajúceho procesu rozširovania, ktorého integrálnou súčasťou je aj Bulharsko a Rumunsko. V priebehu uplynulého roka tieto krajiny urobili výrazný pokrok v prípravách na členstvo, ktorého prejavom je aj značne pokročilé štádium prístupových rokovaní.

35.	Privítanie Bulharska a Rumunska za členov únie v januári 2007 – ak na to budú pripravené – je spoločným cieľom únie 25 štátov. Rokovania sa uzavrú na rovnakom základe a podľa rovnakých princípov, aké sa uplatňovali v prípade desiatich pristupujúcich štátov. Bulharsko a Rumunsko by mali energicky pokračovať v prípravách a dosiahnuť ďalší pokrok, aby na základe ich vlastného úsilia bolo možné úspešne uzavrieť rokovania v roku 2004 a Zmluvu o pristúpení podpísať čo najskôr v roku 2005. Európska rada podčiarkuje odhodlanie únie uľahčiť dodržanie tohto časového rámca. Zásadný význam má z tohto hľadiska dosiahnutie potrebnej úrovne administratívnej a súdnej kapacity obidvoch krajín.

36.	Európska rada navyše povzbudzuje Bulharsko a Rumunsko, aby pokračovali na ceste hospodárskej a štrukturálnej reformy, aby tak mohli plne využiť výhody, ktoré ponúka prístupový proces. Dôsledným monitorovaním prijatých záväzkov a účinnej implementácie acquis bude únia aj naďalej usmerňovať prípravu Bulharska a Rumunska na členstvo.

37.	Pokiaľ ide o finančný rámec pre Bulharsko a Rumunsko, komisia bola požiadaná, aby predložila jeho návrh začiatkom roka 2004, aby tak rada mohla komisiu patrične usmerniť pri vypracúvaní návrhu spoločných pozícií k jednotlivým negociačným kapitolám na jar roku 2004. V tejto súvislosti berie Európska rada na vedomie úmysel komisie riadiť sa vo svojom návrhu zásadami a metodikou vypracovanou pre rokovania s desiatimi pristupujúcimi štátmi. Európska rada znova vyjadruje odhodlanie nedovoliť, aby diskusie alebo dohoda o budúcich reformách politiky či nový finančný výhľad hatili priebeh a ukončenie prístupových rokovaní, alebo aby boli ovplyvnené výsledkami týchto rokovaní.

Turecko
38.	Európska rada víta výrazné a rozhodné úsilie tureckej vlády o urýchlenie tempa reforiem, z ktorých mnohé sú dôležité z politického aj právneho hľadiska. Doteraz prijaté legislatívne balíčky, prvé významné kroky na zabezpečenie efektívnej implementácie, ako aj pokrok pri plnení mnohých priorít vyplývajúcich z kodanských politických kritérií a revidovaného Partnerstva pre vstup posunuli Turecko bližšie k únii. Turecko zaznamenalo výrazný pokrok aj v plnení kodanských ekonomických kritérií. Treba však vyvíjať neprestajné úsilie, najmä pokiaľ ide o posilňovanie nezávislosti a fungovania súdnictva, celkový rámec pre uplatňovanie základných slobôd (združovania, slova a náboženstva), ďalšie približovanie vzťahov medzi vojenskými a civilnými zložkami k európskej praxi, situáciu na juhovýchode krajiny a kultúrne práva. Turecko musí odstrániť aj makroekonomické nerovnováhy a štrukturálne nedostatky. 

39.	Európska rada podčiarkuje význam prejavu politickej vôle Turecka vyriešiť problém Cypru. V tejto súvislosti by vyriešenie cyperského problému na princípoch uvedených v časti IV podstatne podporilo ašpirácie Turecka na členstvo.

40.	Európska rada odporúča Turecku, aby budovalo na podstatnom pokroku, ktorý doteraz dosiahlo v prípravách na otvorenie prístupových rokovaní, a zdôrazňuje pripravenosť spolupracovať s Tureckom na plnej implementácii predvstupovej stratégie vrátane revidovaného Partnerstva pre vstup v očakávaní rozhodnutia, ktoré má prijať Európska rada na základe správy a odporúčaní komisie v decembri 2004.

IV. CYPRUS
41.	V súlade so svojimi príslušnými závermi Európska rada opätovne zdôrazňuje, že dáva prednosť tomu, aby 1. mája 2004 vstúpil do únie zjednotený Cyprus a aby sa všetci Cyperčania mohli tešiť z bezpečnej budúcnosti a prosperity a výhod vyplývajúcich zo vstupu do EÚ. Domnieva sa, že existujú dobré vyhliadky na dosiahnutie spravodlivého, udržateľného a fungujúceho riešenia v čase do 1. mája 2004 v súlade s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN. Európska rada preto znova žiada všetky dotknuté strany, najmä Turecko a vedúcich predstaviteľov cyperských Turkov, aby dôrazne podporili úsilie generálneho tajomníka OSN, a v tejto súvislosti vyzýva na okamžité obnovenie rozhovorov na základe jeho návrhov. Únia opätovne potvrdzuje svoju pripravenosť prispôsobiť podmienky dohody pod podmienkou dodržania princípov, na ktorých je založená EÚ. V tejto súvislosti Európska rada víta pripravenosť komisie ponúknuť pomoc na dosiahnutie urýchleného riešenia v rámci, ktorý tvorí acquis. Po nájdení dohody je únia pripravená ponúknuť finančnú pomoc na rozvoj severnej časti Cypru. Komisia by potom mala pripraviť všetky potrebné kroky a zrušiť pozastavenie uplatňovania acquis v súlade s protokolom č. 10 k Prístupovému aktu.

V. VONKAJŠIE VZŤAHY, SPOLOČNÁ ZAHRANIČNÁ A BEZPEČNOSTNÁ POLITIKA (SZBP), EURÓPSKA BEZPEČNOSTNÁ A OBRANNÁ POLITIKA (EBOP)
A. Vonkajšie vzťahy
Západný Balkán 
42.	Európska rada berie na vedomie pozitívny vývoj v období od summitu EÚ-západný Balkán, ktorý sa konal 21. júna 2003 v Solúne. Budúcnosť západného Balkánu je v Európskej únii a rýchlosť jeho napredovania je v rukách krajín tohto regiónu. Komisia predložila správu o pripravenosti Bosny a Hercegoviny na dojednanie Stabilizačnej a asociačnej dohody (SAA) a podobná správa o realizovateľnosti sa pripravuje aj pre Srbsko a Čiernu Horu. Rokovania o SAA s Albánskom pokračujú. Stabilizačné a asociačné dohody s Macedónskou republikou a Chorvátskom sa nachádzajú v štádiu ratifikácie. Žiadosť Chorvátska o členstvo v EÚ práve posudzuje komisia, ktorá by mala uverejniť svoje stanovisko na jar roku 2004. Dosiahol sa konkrétny pokrok pri podpore regionálnej spolupráce, najmä v oblasti voľného obchodu, energetiky a infraštruktúry.
43.	V niektorých prípadoch je však tempo reformného procesu aj naďalej príliš pomalé. Európska rada preto vyzýva krajiny v regióne na zintenzívnenie ich reformného úsilia, najmä v oblastiach zásadného významu pre integráciu do EÚ, predovšetkým vo verejnej správe, súdnom systéme a v boji proti organizovanému zločinu a korupcii. Očakáva tiež, že všetky krajiny v regióne a dotknuté strany budú plne spolupracovať s Medzinárodným trestným súdom pre bývalú Juhosláviu (ICTY). V tejto súvislosti Európska rada víta spoločné závery zo stretnutí ministrov zahraničných vecí a ministrov zodpovedných za spravodlivosť a vnútro, ktoré sa konali 9. decembra a 28. novembra 2003 v rámci Fóra EÚ-západný Balkán a očakáva, že príslušné záväzky sa urýchlene premenia na konkrétne činy.
44.	Pripomínajúc svoje závery zo Solúna, Európska rada opätovne potvrdzuje svoje odhodlanie plne podporovať európsku perspektívu krajín západného Balkánu. Víta pokrok, ktorý sa už dosiahol pri obohatení stabilizačného a asociačného procesu o prvky odvodené zo skúseností v procese rozširovania: posudzuje sa návrh nariadenia rady, týkajúci sa jednotlivých európskych partnerstiev na jar 2004; pokračuje príprava na účasť krajín západného Balkánu na programoch a agentúrach spoločenstva; twinning sa má rozšíriť na celý región; začiatkom roka 2004 sa začne hospodársky dialóg; bol posilnený politický dialóg a spolupráca v otázkach spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. 

Euro-stredomorské partnerstvo
45.	Európska rada opätovne potvrdzuje strategický význam Stredomoria pre Európsku úniu a potvrdzuje svoje pevné odhodlanie významne posilniť spoluprácu so stredomorskými partnermi.

46.	Európska rada berie s uspokojením na vedomie úspešný výsledok VI. konferencie ministrov zahraničných vecí euro-stredomorských krajín v Palerme (obchod), Benátkach (poľnohospodárstvo) a v Ríme (energetika, infraštruktúra a investície).
47.	Európska rada zdôrazňuje najmä ducha spolupráce, ktorý prejavili všetci účastníci neapolskej konferencie a konštatuje, že po vytvorení Euro-stredomorského parlamentného zhromaždenia a Euro-stredomorskej nadácie pre dialóg medzi kultúrami, a po posilnení euro-stredomorského Finančného nástroja pre euro-stredomorské investície a partnerstvo má dnes barcelonský proces k dispozícii účinnejšie nástroje na sledovanie jeho cieľov. Výsledky stretnutí v Palerme, Benátkach, Ríme a Neapole otvárajú nové cesty pre spoluprácu medzi euro-stredomorskými partnermi a pomáhajú priblížiť občiansku spoločnosť krajín regiónu barcelonskému procesu.
48.	V tejto súvislosti Európska rada víta rozhodnutie Rady ECOFIN ďalej zvýšiť účinnosť Finančného nástroja pre euro-stredomorské investície a partnerstvo (FEMIP) posilnením tohto nástroja v Európskej investičnej banke. V súlade s poslaním barcelonskej Európskej rady sa toto rozhodnutie prijalo na základe pozitívneho vyhodnotenia výsledkov FEMIP a konzultácií so stredomorskými partnerskými krajinami. Európska rada žiada radu ECOFIN, aby na základe vyhodnotenia výsledkov posilneného finančného nástroja a s prihliadnutím na výsledky konzultácií s partnermi barcelonského procesu zvážila možnosť zriadiť dcérsku spoločnosť v majoritnom vlastníctve EIB určenú pre stredomorské partnerské krajiny.

Irak
49.	Európska rada potvrdzuje, že stabilita Iraku je vecou spoločného záujmu a opätovne zdôrazňuje odhodlanie únie podporovať politickú aj hospodársku obnovu krajiny v súlade s relevantnými rezolúciami BR OSN. Zdôrazňuje, že nevyhnutnými predpokladmi úspechu sú primerané bezpečnostné prostredie a silná a kľúčová úloha OSN. Európska rada podčiarkuje potrebu úplnej implementácie rezolúcie BR OSN č. 1511.

50.	Európska rada opätovne vyjadruje jednoznačné odsúdenie teroristických útokov proti Iračanom, mnohonárodným jednotkám a medzinárodným organizáciám a ich personálu, ktorých cieľom je podkopať procesy politickej a hospodárskej obnovy Iraku.

51.	Európska rada víta dohodu o určení časového harmonogramu a programu urýchleného odovzdania zvrchovanosti dočasnej irackej vláde a vyzýva všetky zúčastnené strany, aby zabezpečili, že politický proces sa bude vyvíjať usporiadaným a pokojným spôsobom. Zdôrazňuje význam zabezpečenia čo najširšej účasti obyvateľstva na politickom a ústavnom procese.

52.	Európska rada uznáva a podporuje úsilie irackej vládnej rady a jej ministrov o prevzatie širšej zodpovednosti a výkonných právomocí, najmä v oblasti bezpečnosti.

53.	Európska rada vyzýva všetky krajiny v regióne, aby aktívne prispievali k stabilite a hospodárskej obnove Iraku. Slobodný, demokratický a prosperujúci Irak, ktorého územná celistvosť zostane zachovaná, je základným predpokladom stability v regióne aj v širšom meradle.

Terorizmus
54.	Európska rada jednoznačne odsudzuje všetky nedávne teroristické útoky vrátane útokov v Istanbule, pri ktorých bolo zabitých alebo zranených veľa osôb rôznych národností a náboženstiev. Únia opätovne vyjadruje solidaritu s Tureckom a potvrdzuje odhodlanie poraziť terorizmus spoločne s ostatnými členmi medzinárodného spoločenstva a spoločne reagovať na túto globálnu hrozbu.

Blízkovýchodný mierový proces
55.	Európska rada naďalej pevne podporuje jednoznačný cieľ, ktorým sú dva štáty, Izrael a životaschopný a demokratický Palestínsky štát, žijúce jeden vedľa druhého v pokoji a bezpečnosti, v kontexte všeobecného mieru na Blízkom východe v súlade s cestovnou mapou prijatou Kvartetom. Európska rada víta medzinárodnú podporu cestovnej mapy, ktorej výrazom je jednomyseľné prijatie Rezolúcie BR OSN č. 1515. Európska rada preto vyzýva obidve strany, Izrael aj Palestínsku samosprávu, aby si začali okamžite a simultánne plniť povinnosti a úlohy vyplývajúce z cestovnej mapy. Európska rada zdôrazňuje význam zavedenia dôveryhodného a efektívneho monitorovacieho systému, do ktorého budú zapojení všetci členovia Kvarteta. Európska rada víta aj iniciatívy občianskej spoločnosti na obidvoch stranách vrátane ženevskej mierovej iniciatívy, a je pripravená ďalej pomáhať pri snahách o podporu zbližovania, budovanie dôvery a v úsilí o dosiahnutie trvalého mieru.

56.	Európska rada zdôrazňuje význam partnerstva a vzájomného pochopenia, ktoré 2. a 3. decembra 2003 prejavili ministri zahraničných vecí na euro-stredomorskej konferencii, a víta výsledky stretnutia donorov (Ad Hoc Liaison Committee), ktoré sa konalo 10. decembra 2003 v Ríme, po ktorom nasledovalo stretnutie pracovnej skupiny Kvarteta pre reformu (Quartet Reform Task Force).

57.	Európska rada vyzýva Palestínsku samosprávu, aby konkrétnym spôsobom demonštrovala svoje odhodlanie bojovať proti terorizmu a násiliu extrémistov. EÚ víta úsilie palestínskej vlády dosiahnuť trvalé prímerie a podporu, ktorú v tejto súvislosti poskytuje egyptská vláda. Dôrazne vyzýva všetky palestínske hnutia, aby účinne podporili tento prístup. Vyzýva palestínsku vládu pod vedením premiéra Kurája, aby zreorganizovala všetky bezpečnostné služby a obnovila účinnú kontrolu v ňou spravovaných oblastiach. Reforma Palestínskej samosprávy musí pokračovať. Toto úsilie si zasluhuje podporu všetkých.

58.	EÚ vyzýva aj izraelskú vládu, aby upustila od svojej osídľovacej politiky a odstránila osady postavené po marci 2001. Táto politika, spolu s odchýlením sa tzv. bezpečnostného múra na okupovaných územiach západného brehu Jordánu a vo východnom Jeruzaleme od Zelenej línie, by mohla ohroziť budúce rokovania a fyzicky znemožniť implementáciu riešenia spočívajúceho v existencii dvoch štátov. V tomto kontexte je EÚ znepokojená vytvorením uzatvorenej zóny medzi týmto „múrom“ a Zelenou líniou. Európska rada pripomína význam otvorených a nerušených komunikačných kanálov pre všetkých partnerov EÚ.

59.	Európska rada znova vyzýva všetky strany v tomto regióne, aby okamžite implementovali politiku podporujúcu dialóg a rokovania a aby aktívne bojovali proti akémukoľvek podnecovaniu rasovej alebo náboženskej nenávisti. Znova potvrdzuje, že takéto správanie nevyhnutne poznačí vzťahy so všetkými, čo robia kroky v opačnom smere.

60.	Európska rada opakuje, že boj proti terorizmu vo všetkých jeho podobách zostáva jednou z priorít celého medzinárodného spoločenstva, a že je povinnosťou všetkých krajín, najmä krajín v tomto regióne, aby aktívne spolupracovali v boji proti terorizmu a zdržali sa akejkoľvek podpory, priamej či nepriamej, teroristických organizácií.

61.	Európska rada pripomína, že do všeobecného mieru musí byť zahrnutá aj Sýria a Libanon a musí sa prihliadať na Arabskú mierovú iniciatívu, ktorú prijala Arabská liga na bejrútskom summite 28. marca 2002.

Arabský svet
62.	Európska rada víta správu o vzťahoch s arabským svetom, ktorú vypracoval generálny tajomník/vysoký predstaviteľ a komisia ako príspevok k vymedzeniu celkového prístupu. Vyzýva Radu pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, aby v konzultácii s generálnym tajomníkom/vysokým predstaviteľom a komisiou a na základe spoločnej správy pokračovala v práci na implementácii európskej bezpečnostnej stratégie a s prihliadnutím na existujúce politiky a programy, najmä barcelonský proces a iniciatívu Noví susedia. Správa Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy sa očakáva v marci 2004.

Transatlantické vzťahy
63.	Európska rada prijala vyhlásenie, ktoré je prílohou k tomuto textu.
64.	Pokiaľ ide o Kanadu, Európska rada víta pokrok dosiahnutý pri preverení vzťahov medzi EÚ a Kanadou a teší sa na odsúhlasenie záverečnej správy ministrami na najbližšom summite EÚ-Kanada. Výsledkom tohto preverenia bude ďalšie prehĺbenie tohto úzkeho a hodnotného vzťahu.
Ruská federácia
65.	Európska rada prehodnotila vzťahy únie s Ruskou federáciou a víta úzky a efektívny pracovný vzťah nadviazaný s Ruskom v širokom okruhu oblastí. Opätovne potvrdzuje odhodlanie únie budovať vyvážené a recipročné strategické partnerstvo s Ruskom, založené na hodnotách právneho štátu, demokracie, ľudských práv a základných slobôd a ekonomiky voľného trhu.

66.	Európska rada potvrdzuje hlavný cieľ, ktorým je vytvoriť v strednodobom až dlhodobom horizonte štyri spoločné priestory na základe vyhlásenia zo St. Peterburgu. V tomto zmysle sa urobil významný krok na rímskom summite 6. novembra 2003 prijatím koncepcie Spoločného hospodárskeho priestoru a zásadných rozhodnutí, ktoré položili základy na vytvorenie ostatných troch priestorov.

67.	Európska rada preto žiada radu a komisiu, aby s dostatočným časovým predstihom pred ďalším summitom EÚ-Rusko vypracovali hodnotiacu správu o všetkých aspektoch vzťahu únie s Ruskom a aby navrhli opatrenia zamerané na posilnenie strategického partnerstva a rešpektovania hodnôt, na ktorom je založené. V tomto kontexte a s dôrazom na príležitosti, ktoré pre Rusko prináša nadchádzajúce rozšírenie Európskej únie, Európska rada zdôrazňuje, že Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorá sa do 1. mája 2004 musí rozšíriť aj na nové členské štáty EÚ, zostane základným kameňom jej vzťahov s Ruskom.

68.	Európska rada víta pokrok dosiahnutý pri spolupráci v rámci európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, ktorého dôkazom je účasť Ruska na spoločnom cvičení krízového manažmentu EÚ‑NATO, CME/CMX 03. Podľa potreby sa zabezpečí praktická spolupráca v konkrétnych situáciách. V tejto súvislosti poukazuje na príležitosť EÚ a Ruska spoločne podporovať stabilitu, demokraciu a prosperitu v ich spoločnom susedstve.

69.	Európska rada víta nedávnu dohodu o rozšírení aktivít EIB v Rusku a v západných nových nezávislých štátoch a žiada radu, aby vyhodnotila začlenenie Ruska do všeobecného mandátu v decembri 2006.

Ukrajina
70.	Európska rada vzala na vedomie správu o implementácii spoločnej stratégie pre Ukrajinu a súhlasila s predĺžením doby jej uplatňovania o jeden rok.

Čína
71.	Európska rada žiada Radu pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, aby znova preskúmala otázku embarga na predaj zbraní Číne.

Latinská Amerika a karibská oblasť
72.	Európska rada s uspokojením víta nedávne oživenie rokovaní o Asociačnej dohode EÚ-Mercosur a vyzýva k jej čo najskoršiemu uzatvoreniu.

73.	Rada ďalej vyjadruje spokojnosť so závermi dvoch Dohôd o politickom dialógu a spolupráci s Andským spoločenstvom a stredoamerickými krajinami, ktoré budú podpísané v Ríme 15. decembra 2003.

74.	Vývoj v týchto dvoch oblastiach a nedávno začatý politický dialóg medzi EÚ a Organizáciou amerických štátov sú konkrétnym výrazom pozornosti, ktorú EÚ aj naďalej venuje Latinskej a karibskej Amerike, a jej vôle posilňovať dvojstranné vzťahy.

Afrika
75.	Európska rada opätovne potvrdzuje význam partnerstva s Afrikou a víta posilňovanie dialógu medzi EÚ a Afrikou, o ktorom svedčia pozitívne a konštruktívne výsledky ministerskej trojky EÚ-Afrika v Ríme z 10. novembra 2003.

76.	Európska rada víta rozvíjajúce sa partnerstvo medzi EÚ, OSN, Africkou úniou a subregionálnymi africkými organizáciami v oblasti predchádzania konfliktov, riešenia konfliktov a rozvoja, najmä prostredníctvom Nového partnerstvo pre rozvoj Afriky (NEPAD).

77.	V tomto kontexte Európska rada uznáva význam obnovenia mieru a bezpečnosti v Afrike ako podmienky rozvoja a víta vytvorenie Mierového finančného nástroja na financovanie operácií na podporu mieru v Afrike, ktorý výrazne posilní schopnosť samotných Afričanov nastoliť mier na ich kontinente.

78.	Európska rada opätovne vyjadruje stály záväzok Európskej únie podporovať mierový proces na tomto kontinente, napríklad v oblasti Veľkých jazier, v Libérii, na Pobreží slonoviny, v Sudáne, Somálsku a v Etiópii - Eritrei. Zdôrazňuje nutnosť systematicky a koordinovane využívať všetky nástroje, ktoré má EÚ k dispozícii vrátane nástrojov na obnovu a rozvoj európskej bezpečnostnej a obrannej politiky. Víta rastúcu úlohu, ktorú v tejto súvislosti ako aj na poli regionálnej integrácie a rozvoja hrá Africká únia a africké subregionálne organizácie (ECOWAS, IGAD, SADC).

Kórejská ľudovodemokratická republika
79.	Európska rada je aj naďalej hlboko znepokojená jadrovým programom KĽDR, ktorý predstavuje vážnu hrozbu pre regionálnu a globálnu bezpečnosť. Vyzýva KĽDR na návrat k plnému dodržiavaniu zmluvy o nešírení jadrových zbraní a na úplné, overiteľné a nezvratné zrušenie jej jadrového programu.
80.	Nedávna návštevy trojky Európskej únie v KĽDR je prejavom odhodlania únie aktívne prispievať k mierovému riešeniu súčasnej napätej situácie. Európska rada dôrazne podporuje pokračovanie rozhovorov šiestich strán s cieľom nájsť takéto riešenie. Európska únia bude aj naďalej dôsledne sledovať vývoj na polostrove a v prípade potreby prehodnotí politiku EÚ voči KĽDR. Európska rada opätovne vyhlasuje, že spoluprácu medzi EÚ a KĽDR bude možné posilniť len v prípade, že KĽDR bude v plnom rozsahu plniť svoje povinnosti v oblasti nešírenia jadrových zbraní. V tejto súvislosti EÚ pripomína svoj jednoznačný záväzok rešpektovať autoritu a integritu zmluvy o nešírení.

Zelená diplomacia
81.	Európska rada víta definíciu pôsobnosti a spôsob fungovania „Siete zelenej diplomacie“, ktoré vymedzujú závery ad hoc stretnutia v Ríme v nadväznosti na závery solúnskej Európskej rady, a teší sa na implementáciu jej úloh v plnom rozsahu. S týmto cieľom Európska rada žiada nadchádzajúce predsedníctvo, aby pokračovalo v práci, ktorú vykonalo grécke a talianske predsedníctvo.

Olympijské prímerie
82.	Európska rada podporuje myšlienku olympijského prímeria a víta relevantnú rezolúciu, ktorú jednomyseľne odsúhlasilo Valné zhromaždenie OSN.

B. Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika/Európska bezpečnostná a obranná politika
Bezpečnostná stratégia
83.	Európska rada prijala európsku bezpečnostnú stratégiu a vyjadrila úprimné blahoželanie generálnemu tajomníkovi/vysokému predstaviteľovi Javierovi Solanovi za vykonanú prácu.
84.	Európska bezpečnostná stratégia je potvrdením nášho pevného odhodlania prijať zodpovednosť za garanciu bezpečnej Európy v lepšom svete. Európskej únii umožní lepšie čeliť hrozbám a globálnym výzvam a využívať naskytnuté príležitosti. Aktívna, schopná a súdržnejšia Európska únia by ovplyvnila dianie v globálnom meradle. Prispela by tak k vytvoreniu účinného mnohostranného systému, ktorého výsledkom by bol spravodlivejší, bezpečnejší a jednotnejší svet.
85.	S cieľom vyvodiť všetky dôsledky týchto strategických orientácií a začleniť ich do všetkých relevantných európskych politík, Európska rada požiadala budúce predsedníctvo a generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa, aby v koordinácii s komisiou v odôvodnených prípadoch predložili konkrétne návrhy na implementáciu európskej bezpečnostnej stratégie. K prvým činnostiam v tomto smere by mal patriť efektívny multilateralizmus, ktorého základom by bola OSN, boj proti terorizmu, stratégia vo vzťahu k blízkovýchodnému regiónu a komplexná politika vo vzťahu k Bosne a Hercegovine.

86.	V tejto súvislosti Európska rada prijala stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, ktorá je kľúčovým prvkom bezpečnostnej stratégie.

Európska obranná a bezpečnostná politika
87.	Európska rada schválila aj pravidelnú správu o európskej obrannej a bezpečnostnej politike a pracovný program pre budúce predsedníctvo. Uvítala pokrok dosiahnutý pri vývoji vojenských a civilných kapacít pre krízový manažment. Vyjadrila spokojnosť s doterajším pozitívnym priebehom operácií vedených v rámci európskej obrannej a bezpečnostnej politiky.
88.	Európska rada potvrdila pripravenosť EÚ uskutočniť v rámci európskej obrannej a bezpečnostnej politiky misiu v Bosne a Hercegovine vrátane vojenského komponentu, vychádzajúc z dohody Berlín Plus. Európska rada uvítala pripravenosť NATO začať konzultácie s EÚ. Vyzvala budúce predsedníctvo a generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa, aby v tejto oblasti pokračovali podľa dohodnutých postupov.
89.	Európska rada uvítala dokument predsedníctva pod názvom „Európska obrana: konzultácie, plánovanie a operácie NATO/EÚ“ (European defence: NATO/EU consultation, planning and operations). Generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa žiada, aby navrhol potrebné opatrenia na:
–	zlepšenie prípravy operácií Európskej únie s využitím prostriedkov a kapacít NATO v súlade s usmerneniami, ktoré obsahuje referenčný dokument;
–	zriadenie bunky s civilnými a vojenskými komponentmi na plnenie cieľov a v súlade so zásadami ustanovenými v tomto dokumente.
Tieto opatrenia by sa mali začať uplatňovať čo najskôr v priebehu roka 2004.

Vzťahy medzi EÚ a OSN
90.	Európska rada znova potvrdzuje pevný záväzok Európskej únie založiť svoje vonkajšie aktivity na ústrednom prvku efektívneho multilateralizmu, ktorého jadrom je silná OSN. Európska rada preto víta súhrnné oznámenie komisie „Európska únia a OSN: rozhodnutie pre multilateralizmus“ (The European Union and the United Nations: the Choice of Multilateralism), ktoré prichádza v čase dynamickej kryštalizácie vzťahov medzi EÚ a OSN.
91.	V tejto súvislosti Európska rada pripomína aj spoločné vyhlásenie EÚ-OSN z 24. septembra 2003 o spolupráci pri krízovom manažmente, ktorá je základom posilnenej spolupráce v tejto oblasti.
92.	Európska rada víta závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy a zdôrazňuje potrebu týchto záverov a potrebu konkrétne preniesť Spoločné vyhlásenie o krízovom manažmente do operatívnych akcií.

VI. OSTATNÉ ROZHODNUTIA
Viacročný strategický program
93.	Európska rada prijala prvý viacročný strategický program rady na obdobie 2004‑2006. Tento program, ktorý na jednej strane tvorí pevný rámec a časovú postupnosť implementácie spoločne dohodnutých priorít a konkrétnych cieľov, musí byť schopný reagovať na vývoj situácie v rámci únie aj mimo nej. Z tohto dôvodu sa Európska rada v prípadoch, keď si to vyžiadajú dôležité okolnosti, dohodne na zmene programu na svojich budúcich decembrových zasadnutiach.

Residence Palace
94.	Európska rada berie na vedomie návrh belgickej vlády, aby na svoje zasadnutia využívala blok A budovy Residence Palace po jej renovácii. Európska rada je vďačná belgickej vláde za túto iniciatívu a vyzýva Coreper a generálny sekretariát rady, aby identifikovali finančné, logistické a právne okolnosti, ktoré by rade umožnili prijať kvalifikované rozhodnutie o tejto veci na jarnom zasadnutí v roku 2004.

________________________

PRÍLOHA

VYHLÁSENIE EURÓPSKEJ RADY O TRANSATLANTICKÝCH VZŤAHOCH

1.	Transatlantický vzťah je nenahraditeľný. EÚ je naďalej plne oddaná konštruktívnemu, vyváženému a do budúcnosti zameranému partnerstvu s našimi transatlantickými partnermi.

2.	Zdieľané hodnoty a spoločné záujmy sú základom nášho partnerstva s USA a s Kanadou. Toto partnerstvo pramení aj v našej prehlbujúcej sa politickej aj hospodárskej vzájomnej závislosti. Vo vzájomnej súčinnosti môže EÚ so svojimi transatlantickými partnermi predstavovať úžasnú silu na podporu dobra vo svete.

3.	EÚ a jej transatlantickí partneri môžu lepšie čeliť výzvam, pred ktorými stoja, pomocou spoločného hodnotenia hrozieb. Európska bezpečnostná stratégia predkladá presvedčivú analýzu známych ako aj nových hrozieb, ako je terorizmus zameraný proti hromadným cieľom, šírenie zbraní hromadného ničenia, rozpadnuté štáty a organizovaný zločin. Európa a jej transatlantickí partneri sú jednotní v boji proti týmto hrozbám a pracujú na vývoji spoločných stratégií tohto boja.

4.	EÚ a jej transatlantickí partneri by mali obhajovať spoločnú agendu založenú na podpore právneho štátu, demokracie a ľudských práv, znižovaní chudoby, ochrane zdravia a životného prostredia. EÚ vyzýva na vytvorenie medzinárodného poriadku založeného na efektívnom multilateralizme. V tejto súvislosti Európska rada víta postoje, ktoré na túto tému vyjadril prezident Bush vo svojom nedávnom londýnskom prejave.

5.	Popri boji proti bezprostredným bezpečnostným hrozbám sa treba zamerať aj na faktory podmieňujúce tieto hrozby. Musíme ďalej vypracúvať účinné a udržateľné politiky a konať spoločne. Len využitím celého spektra dostupných prostriedkov – politických, hospodárskych, civilných a vojenských nástrojov krízového manažmentu – budeme schopní účinne čeliť širokému spektru výziev, pred ktorými stojíme.

6.	Silná transatlantická spolupráca má zásadný význam pre podporu hospodárskeho rastu a trvalo udržateľný rozvoj. Zvlášť dôležité je tejto súvislosti naše spoločné odhodlanie úspešne zavŕšiť Rozvojovú agendu z Doha, ďalej posilňovať dvojstrannú spoluprácu najmä v otázkach regulácie a usilovať sa o plné začlenenie všetkých krajín do svetovej ekonomiky. 

7.	Aby transatlantické partnerstvo mohlo naplno prejaviť svoj potenciál, musí sa udržiavať efektívny vzťah medzi EÚ a USA. EÚ znova potvrdzuje odhodlanie pokračovať v budovaní svojich kapacít a zvyšovaní súdržnosti. Vzťah EÚ-NATO je dôležitým výrazom transatlantického partnerstva. Operačné kapacity EÚ – kľúčový cieľ celkového rozvoja európskej bezpečnostnej a obrannej politiky – posilnia permanentné dohody, najmä Berlín Plus, ktoré tvoria rámec strategického partnerstva medzi týmito dvoma organizáciami v krízovom manažmente.

8.	Zásadný význam má udržiavanie stáleho dialógu medzi strategickými partnermi. EÚ pripisuje maximálny význam dialógu o prechádzaní konfliktov a o ich riešení, ktorý dokázal svoju efektívnosť na Balkáne. Európa a jej transatlantickí partneri budú aj naďalej v rovnakom duchu spolupracovať na obnovení mieru a stability aj v iných oblastiach postihnutých konfliktami. V tomto kontexte EÚ víta pozitívne výsledky stretnutí s ministrom zahraničných vecí Powellom v Bruseli dňa 18. novembra.

9.	Transatlantické vzťahy presahujú rámec pôsobnosti vlád. Pevným základom týchto vzťahov sú prepojenia medzi podnikateľskými komunitami a spoločnosťou. EÚ bude povzbudzovať všetky formy dialógu medzi zákonodarnými orgánmi a občianskou spoločnosťou na obidvoch brehoch Atlantiku.

10.	Transatlantickí partneri, prostredníctvom dvojstrannej spolupráce a v rámci mnohostranných inštitúcií, spoja víziu s potrebnými kapacitami na riešenie výziev našej doby. Dnes je viac než kedykoľvek predtým transatlantické prepojenie nevyhnutné na budovanie lepšieho sveta.