Program prípravy a  výstavby ciest I. triedy na roky 2011 – 2014

1.	Úvod 

 	Prioritou rozvoja  cestnej infraštruktúry v predchádzajúcich rokoch  bolo  dobudovanie siete diaľnic a rýchlostných ciest. Systémový prístup ku komplexnej  výstavbe  a modernizácii siete ciest I. triedy bol realizovaný len ojedinele. Obmedzené finančné prostriedky boli využívané hlavne na riešenie bodových chýb (tzv. úzkych miest) na cestách, na rekonštrukcie mostných objektov v havarijnom stave, na odstránenie zosuvov, povodňových škôd,   
vo veľmi malej miere na komplexnú rehabilitáciu vozoviek, homogenizáciu ťahov a  plánovité odstraňovanie opakovaných nehodových lokalít. Nerovnomerný spôsob investovania finančných prostriedkov medzi diaľnicami, rýchlostnými cestami  a cestami  
I. triedy, nedostatočné financovanie údržby ciest I. triedy spôsobuje v konečnom dôsledku degradáciu vozoviek a zvýšenie finančných potrieb na  ich rekonštrukciu.
Cesty I. triedy sú dôležité pre medzinárodnú a celoštátnu cestnú dopravu, vzájomné prepojenia regiónov, sídiel samosprávnych krajov, okresov, prepojenia s cestnou sieťou susedných krajín a zabezpečujú dopravnú obslužnosť celého územia.
		Vláda SR vo svojom Programovom vyhlásení deklarovala, že bude klásť dôraz  na odstraňovanie nehodových lokalít, havarijných stavov mostov, budovanie obchvatov miest a obcí s cieľom odkloniť tranzit a riešiť nevyhovujúcu dopravnú výkonnosť vybraných križovatiek. Na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky, elimináciu kongescií a ekologizáciu dopravy pri neustále sa zvyšujúcich kapacitných požiadavkách, vláda uvedie do prevádzky Národný systém dopravných informácií.
	Vo väzbe na schválené základné dokumenty v cestnej infraštruktúre - Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001 - so zmenami a doplnkami smernej časti z roku 2011, Návrh koncepcie rozvoja cestnej siete  (marec 2005), Dopravná politika SR do roku 2015,  Programové vyhlásenie vlády SR z roku 2010, je cieľom Programu prípravy a výstavby ciest I. triedy na roky 2011 – 2014 zabezpečiť:
-	rekonštrukciu a obnovu mostných objektov v nevyhovujúcom stave,
-	rekonštrukciu technicky a kapacitne nevyhovujúcich úsekov ciest a kritických nehodových úsekov a lokalít,
-	paralelne s výstavbou diaľnic a rýchlostných ciest rekonštrukciu, homogenizáciu alebo novú výstavbu tých nadväzujúcich cestných úsekov, ktoré plnia funkciu privádzača k diaľnici,
-	vybudovať cestné obchvaty obcí na dopravne najzaťaženejších cestných ťahoch.

2.	Analýza súčasného stavu 

Centrálnu technickú evidenciu cestných komunikácií (diaľnice, rýchlostné cesty, cesty I., II. a  III. triedy) v zmysle zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách  (cestný zákon) v znení neskorších predpisov  pre celé Slovensko zabezpečuje Slovenská správa ciest – cestná databanka.  Súčasná podoba CDB predstavuje bohatú škálu procesov podporovaných najmodernejšími technológiami na strane procesov zberu údajov, tak aj na strane informačných technológií podporujúcich ich spracovanie a využívanie. Nástroj, ktorý je používaný pre realizáciu týchto procesov - Informačný systém modelu cestnej siete (IS MCS) predstavuje komplexný geografický informačný systém s bohatou nadstavbou aplikačných programov.  Výsledkom je centrálna databáza digitálnych údajov cestnej infraštruktúry – Model cestnej siete  na celoštátnej úrovni. 
Z hľadiska hustoty cestnej infraštruktúry patrí Slovenská republika v rámci krajín EÚ k priemeru. Z celkového rozsahu cestnej siete 17 985,4 km (stav cestnej siete k 1.1.2011), predstavujú cesty I. triedy dĺžku  3 317,5 km, čo je 18,4 %  z celkovej dĺžky ciest.
Z celkovej dĺžky ciest I. triedy je vo vlastníctve štátu 3 185,7 km, z toho Slovenská správa ciest (SSC) spravuje 3 183,9 km  a 1,8 km je v správe Colného úradu. Národná diaľničná spoločnosť spravuje 79,9 km ciest I. triedy (úseky v trase plánovaných rýchlostných ciest) a Magistrát hl.m. Bratislavy 51,9 km – viď. tab.

Dĺžky ciest I. triedy (km)	stav k 1.1.2011	
Slovenská správa ciest	3 183,9	
Colný úrad	1,8	
Štát spolu:	3 185,7	
Národná diaľničná spoločnosť a.s.	79,9	
Magistrát hl.m. Bratislava	51,9	
Spolu SR:	3 317,5	

NDS, a.s. na cestách I. triedy, ktoré má vo vlastníctve nepredpokladá v období rokov 2011 - 2014 (okrem bežnej údržby a opráv ) väčšie investície do týchto ciest. S výnimkou úseku cesty I/50  od obce Drietoma po križovatku s D1 kde by mala byť do roku 2014 zrealizovaná rekonštrukcia vozovky. Zo zdrojov EÚ na roky 2014 – 2020 predpokladá financovať výstavbu rýchlostnej cesty R2 a R4.
Cesty II. a III. triedy v    dĺžke 14 051,5 km (stav k 1.1.2011) prešli od 1.1.2004  
podľa zákona NR SR č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky do vlastníctva samosprávnych krajov.
Medzinárodné dopravné trasy TEN-T (916,7 km) a cesty s medzinárodnou dopravou  „E“ (1535,6 km) vedú hlavne po cestách I. triedy, okrem úsekov, v ktorých túto dopravnú funkciu prevzali vybudované úseky diaľnic a rýchlostných ciest (dĺžka diaľnic, ktoré sú súčasťou TEN - T je 412,9 km, rýchlostných ciest 30,4 km, dĺžka diaľnic, ktoré sú súčasťou medzinárodných ťahov E je 411,6 km a rýchlostných ciest  166,5 km). 
Základné ukazovatele cestnej dopravy, vplývajúce v rozhodujúcej miere na rozvoj cestnej siete, je potrebné analyzovať aj z pohľadu vývoja motorizácie, automobilizácie, dopravných výkonov a intenzít, stavebno-technického stavu ciest a dopravnej nehodovosti.
     	Prvotným zdrojom informácií o pohybe vozidiel na cestách v SR je celoštátne sčítanie cestnej dopravy, ktorého výsledky sú dostupné prakticky od roku 1959. Spomínaný prieskum poskytuje údaje o  intenzite dopravy v celej dĺžke ciest  I. a  II. triedy, a na  vybratých cestách   III. triedy.

2.1 Vývoj cestnej dopravy v SR od roku 1980

		Dopravný výkon cestnej dopravy je jednou zo základných charakteristík vplývajúcich na rozvoj cestnej siete. Porovnanie realizovaných výkonov s technickými parametrami ciest, s ktorými cestná sieť disponuje, limituje plynulosť a kvalitu cestnej premávky. Dopravný výkon možno označiť ako jeden z rozhodujúcich ukazovateľov v oblasti finančných prostriedkov vynakladaných na rozvoj, údržbu a opravy cestnej siete. Z hľadiska technických parametrov ciest v priemete cez intenzitu dopravy dopravný výkon stanovuje časový horizont prekročenia kapacity na cestnom úseku. 

2.2 Vývoj dopravných výkonov od roku 1980 je nasledovný :
v tis. vozokm.  za  priemerný  deň  roka	
      Rok	Diaľn.+Rcesty	Cesty I.tr.	Cesty II.tr.	Cesty III.tr.	Celkom	
1980	 584	9 595	6 790	3 502	20 471	
1985	 997	11 777	7 220	4 331	24 325	
1990	1 447	13 835	7 642	5 020	27 944	
1995	1 957	15 887	7 509	4 791	30 144	
2000	3 669	19 137	8 766	5 587	37 159	
2005	6 699	24 160	10 890	6 556	48 305	
2010	11 555	28 838	11 959	8 036	60 388	
Poznámka : Uvedené hodnoty dopravného výkonu sú bez miestnych komunikácií

Z vývoja dopravných výkonov uvádzaných v tabuľke vyššie je zrejmé, že nosnú časť cestnej siete tvoria cesty I. triedy, na ktoré sa prenáša takmer 50% dopravných výkonov. V porovnaní s diaľnicami a rýchlostnými cestami je to o cca 41% viac.

2.3 Vývoj intenzity dopravy

Ďalším rozhodujúcim ukazovateľom vplývajúcim na rozvoj cestnej siete je intenzita dopravy prechádzajúca profilom cestného úseku. V celoštátnych prieskumoch je hodnota intenzity dopravy uvádzaná v hodnote ročného priemeru denných intenzít v skutočných vozidlách. 

Vývoj intenzity cestnej dopravy podľa druhu ciest                                v sk.voz./24hod.                                                                                                     
        Rok	Diaľn. + Rcesty	Cesty I. tr.	Cesty II. tr.	Cesty III. tr.	  Celkom	
1980	5 066	4 074	1 809	1 143	2 204	
1985	5 829	3 935	1 732	1 056	2 196	
1990	7 606	4 496	1 828	1 314	2 480	
1995	10 422	5 164	1 977	1 131	2 668	
2000	12 587	6 214	2 388	1 388	3 358	
2005	22 488	7 549	3 031	1 610	4 328	
2010	28 040	8 400	3 331	1 903	5 179	

2.4 Výkonnosť cestnej siete

Výkonnosť úsekov a sumarizácia nevyhovujúcich dĺžok na cestách bola vykonaná súčtom limitujúcich dĺžok na úsekoch takzvaných krčkov, ktoré limitujú výkonnosť úseku. Prekročenie  prípustnej intenzity dopravy (intenzita na zachovanie jazdnej rýchlosti)  má podstatný vplyv na bezpečnosť a plynulosť cestnej premávky.

Prekročenie prípustnej intenzity na cestách I. triedy v členení podľa krajov v km
Samosprávny kraj	rok prekročenia	rok prekročenia	rok prekročenia	spolu	
 	2006	2007 - 2010	2011 - 2014	do roku 2014	
Bratislavský	4,5 	7,4 	0,0 	11,9	
Trnavský	10,1 	0,0  	9,8 	19,9	
Trenčiansky	49,9 	4,0 	0,5 	54,4	
Nitriansky	38,6 	3,8 	5,9 	48,3	
Žilinský	79,1 	 4,2 	5,7 	89,0	
Banskobystrický	69,1 	21,8 	 14,2 	105,1	
Prešovský	27,3 	9,6 	6,6 	43,5	
Košický	4,3 	2,4 	2,5 	9,2	
Spolu	282,9 	 53,2 	45,1 	381,2	

V roku 2006 bola prekročená prípustná  intenzita na cestách I. triedy v rozsahu   
283 km, t.j. 9,85 % z celkovej dĺžky ciest I. triedy v extraviláne, do roku 2014 možno predpokladať prekročenie prípustných intenzít v dĺžke 381 km, čo predstavuje 13,27 %  
z celkovej dĺžky ciest I. triedy v extraviláne.
Z analýzy vyplýva, že k najväčšej koncentrácii záťažových prúdov v cestnej doprave dochádza na sieti s najväčšou ponukou prepravných podmienok z hľadiska kvality územného prepojenia a technických parametrov cestných komunikácií. Sú to diaľnice, cesty medzinárodnej cestnej siete a vnútroštátne cesty spájajúce regionálne, krajské a okresné centrá územia SR. 
Z výsledkov celoštátneho sčítania je zrejmé, že k najväčšej koncentrácii intenzity cestnej dopravy dochádza v hlavných urbanizačných osiach SR, pozdĺž cestných ťahov:

v smere západ – východ
- od Bratislavy, v smere na Žilinu po Michalovce cez Ružomberok, Poprad, Prešov v trase
diaľnice D1, ciest I/61 a I/18,
- od Bratislavy, v smere na Nitru, Žiar nad Hronom, Zvolen, Lučenec, Rožňavu, Košice a
Michalovce, pozdĺž ťahov D1, R1, R2,

v smere sever – juh
k výraznejšej koncentrácii záťažových prúdov dochádza v prepravných smeroch
- z Poľska / PR /, v smere na Čadcu, Žilinu, Martin, Zvolen cez Šahy do MR, pozdĺž ciest
D3, D1, R1, R2, R3, I/11, I/18, I/65, I/50 a I/66,
- z Poľska / PR /, v smere na Ružomberok, Banskú Bystricu, Zvolen cez Šahy do MR, pozdĺž
ciest R3, R1 ,I/59, I/66,
- z Poľska / PR /, cez Vyšný Komárnik, Prešov, Košice a hraničný priechod Milhosť,
pozdĺž ciest R4, I/73, I/18, I/68.

Z hľadiska dopravných vzťahov sú špecifické prepravné smery:
- od Bratislavy v smere na ČR, pozdĺž diaľnice D2,
- z ČR cez Trenčín, Prievidzu na Zvolen, pozdĺž cesty I/50 ( R2 ),
ktoré svojou polohou v území patria k najintenzívnejším z pohľadu dopravného pripojenia ČR na cestnú sieť Slovenska.

2.5 Vývoj skladby dopravného prúdu
                                                 
	Vývoj skladby dopravného prúdu od roku 1980 zaznamenal podstatnú zmenu v zastúpení ťažkých vozidiel v dopravnom prúde. Táto skutočnosť je ovplyvnená jednak rastom  počtu osobných vozidiel ako aj efektívnejším využívaním nákladných vozidiel 
/ložnosť, nápravové tlaky a pod./. 

Vývoj skladby dopravného prúdu                                                 v % z priem. dennej intenzity
Rok	NA	OA	
1980	40,1	59,9	
1985	38,5	61,5	
1990	35,2	64,8	
1995	22,9	77,1	
2000	21,2	78,8	
2005	20,9	79,0	
2010	20,3	79,7	

2.6 Rast motorizácie

Vývoj počtu motorových vozidiel a ich využívanie v skladbe dopravného prúdu vyjadrené charakteristikou ich ročného priebehu vplýva vo veľkej miere na rozvoj cestnej siete, stanovuje časové podmienky na jej prestavbu a opravy. Podľa výsledkov evidencie motorových vozidiel, vývoj charakteristík vplývajúcich na rast dopravných výkonov od roku 1980 je nasledovný: 

Rok	     Počet obyv.v tis.	     Počet motor.voz.v tis.	       Počet OA v tis.	
1980	4 996		790		552	
1985	5 162		959		706	
1990	5 311		1 156		876	
1995	5 368		1 245		1 033	
2000	5 403		1 548		1 274	
2005	5 394		1 613		1 304	
2010	5 435		1 973		1 669	

Prepočítaný počet obyvateľov na 1 vozidlo od roku 1980 je nasledovný : 
Rok	Stupeň motorizácie	  Stupeň automobilizácie	
1980	6,32	9,05	
1985	5,38	7,31	
1990	4,59	6,06	
1995	4,31	5,20	
2000	3,49	4,24	
2005	3,34	4,14	
2010	2,75	3,26	

Z vykonaných analýz a výsledkov celoštátneho sčítania v roku 2010  je možné konštatovať:
-	v roku 2010 dosiahol stupeň automobilizácie 1 : 3,26 (počet obyvateľov na 1 osobný automobil), motorizácie 1 : 2,75 (počet obyvateľov na 1 motorové vozidlo),
-	za uplynulé desaťročie najväčší progres zaznamenal rast počtu osobných automobilov,  
-	zastúpenie ťažkých vozidiel v dopravnom prúde v porovnaní s rokom 1980 pokleslo z hodnoty  40,10 % na hodnotu 20,3 % v roku 2010.

 	V roku 2010 oproti r. 2005 vzrástla intenzita dopravy, t.j. priemerná ročná denná intenzita za 24 hod. (vyjadrené indexom):

Rok	Diaľnice	Cesty I.tr.	Cesty II.tr.	Cesty III.tr.	Celkom	
2010	1,25	1,11	1,10	1,18	1,20	

Na cestách I.tr. intenzitné intervaly 0 – 25000 sk.voz./24 hod. a viac pokrývajú :
   0 – 15 000 sk. voz. /24hod.   v rozsahu  86,75% dĺžky,
 15 – 25 000 sk. voz./ 24hod.  v rozsahu 9, 32 %  dĺžky,
 nad 25 000 sk. voz. / 24hod.  v rozsahu 3,93 % dĺžky,
Nadväzne na výsledky celoštátneho sčítania z roku 2010, bude potrebné posúdiť požadovaný rozvoj ciest posúdením kapacity úsekov z hľadiska ich technických parametrov, bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky.

2.7 Dopravná nehodovosť

Aj napriek tomu, že dopravná  nehodovosť v posledných rokoch na cestách I. triedy, ako aj na celej cestnej sieti SR vykazuje pokles, je stále vážnym celospoločenským problémom.
V roku 2010 došlo na cestnej sieti  k 9 012 dopravným nehodám, pri ktorých bolo 
usmrtených     ...................................257 osôb,
ťažko zranených         .......................766 osôb,
ľahko zranených         ....................4 079 osôb.

Z celkového počtu dopravných nehôd na celej cestnej sieti sa na cestách I. triedy stalo 4698 dopravných nehôd, čo predstavuje 52,1 %. Z hľadiska následkov dopravných nehôd  
na cestách I. triedy zomrelo 139 osôb, ťažko zranených bolo 383 osôb a ľahko zranených bolo  1978 osôb. V roku 2010 sú spoločenské straty z následkov dopravných nehôd, vrátane materiálnych škôd na cestách I. triedy cca110, 8 mil. Eur, čo z celkových strát na cestnej sieti  predstavuje 53,5 %. 
Na základe hodnotenia dopravnej nehodovosti  v predchádzajúcich rokoch boli určené  aj kritické nehodové lokality.

Zoznam stavieb, ktoré riešia kritické nehodové lokality a bodové chyby
Názov stavby	VÚC	Začatie	Ukončenie	km	
I/2 Kúty - KNL	TT	2011	2012	1,0	
I/65 Nitra – Hronský Beňadik, lokalita Zlaté Moravce	NR	2010	2011	križovatky	
I/51 Levice, križovatka s Tabakovou	NR	2012	2013	križovatka	
I/51, I/64, I/65 Nitra, križovatka Chrenovská	NR	2013	2015	križovatka	
I/51, III/06433Nitra, križovatka pod Zoborom	NR	2014	2015	križovatka	
I/63 a II/580 Šurany, križovatka - KNL	NR	2013	2014	križovatka	
I/72 Zbojská, sedlo – Tisovec, Čertova Dolina I. etapa 	BB	2012	2015	1,6	
I/72 Zbojská, sedlo – Tisovec, Čertova Dolina II. etapa 	BB	2012	2013	1,8	
I/72 Zbojská, sedlo – Tisovec, Čertova Dolina III. etapa 	BB	2014	2015	0,8	
I/50 Lučenec – križovatka Vidiná	BB	2012	2012	0,4	
I/50 Žiar nad Hronom, rekonštrukcia mosta ev. č. 50-157 	BB	2013	2013	most	
I/68 Prešov odb. Škultétyho - ZVL	PO	2011	2014	4,0	
I/68 Plavnica, preložka cesty	PO	2013	2015	5,8	
Horný Zemplín – rekonštrukcia, riešenie bezpečnosti cesty I/15 Sedliská – Holčíkovce 	PO	2012	2014	16,0	
I/18 Vranov, južný obchvat	PO	2014	2017	11,3	
Stavebné a bezpečnostné opatrenia na zníženie nehodovosti medzinárodného cestného ťahu E371 na ceste I/73 Šarišský Štiavnik - Ladomírova	PO	2012	2014	21,5	
I/64 Bytčica, bodová závada	ZA	2012	2013	0,5	
I/61 Trenčianska Teplá - križovatka	TN	2012	2013	0,1	
I/50 Nitrica - križovatka	TN	2012	2013	0,5	
I/11 Čadca – obchvat, preložka 	ZA	2011	2014	0,8	

2.8 Dôsledky nedostatočnej údržby ciest

Úroveň financovania údržby a opráv ciest je z hľadiska ďalšieho vývoja stavu vozoviek nedostatočná. Ani pri využití všetkých možností predlžovania životnosti vozoviek súvislou a bežnou údržbou medzi cyklami obnovy krytu nie je možné takúto životnosť prakticky dosiahnuť. Reálne možno dosiahnuť životnosť krytov na vozovkách ciest I. triedy 8 až 10 rokov.
	Podkladom pre plánovanie opráv a stavebnej údržby je diagnostika stavu vozoviek  
v systéme hospodárenia s vozovkou.(SHV). Cieľom systému hospodárenia s vozovkami je dosiahnuť potrebnú technickú úroveň cestných komunikácií pri minimalizácii vynakladania finančných, materiálových a energetických prostriedkov v rámci opráv vozoviek.

Prehľad finančných prostriedkov vynaložených na údržbu ciest I. triedy  
v rokoch  2005 – 2010
€
2005	2006	2007	2008	2009	2010	
28 523 883	39 951 437	34 521 244	34 516 919	54 127 999	32 017 278	

Z uvedeného prehľadu vyplýva, že ročne bolo vynaložených cca  37,300 tis. €   
na údržbu ciest I. triedy. Podfinancovanie údržby už dlhodobo znamená znížený štandard údržby vozoviek a príslušenstva ciest hlboko pod úrovňou optimálnych potrieb. Neriešenie potrieb údržby ciest I. triedy má  vážny dosah na ich prevádzkovú a technickú spôsobilosť, a najmä na bezpečnosť cestnej premávky.
Výsledky z diagnostiky a hodnotenia vozoviek z uplynulých rokov poukazujú na stále sa zhoršujúci stav ciest I. triedy, čo má za následok zvýšenú finančnú požiadavku 
na  investičnú činnosť (rekonštrukcie ciest). 
Dokumentujú to aj výsledky hodnotenia stavu ciest, podľa ktorých každoročne zaznamenávame neustály nárast nevyhovujúcich úsekov. 

2.9 Stavebnotechnický stav vozoviek ciest I. triedy

Základným predpokladom pre zabezpečenie prevádzkovej spôsobilosti cestnej siete je vykonávanie pravidelnej údržby a opráv ciest. Množstvo, rozsah a výskyt porúch vozovky je zisťovaný pri hlavných prehliadkach ciest, ktoré je správca povinný vykonávať každoročne. Podkladom pre plánovanie opráv je diagnostika stavu vozoviek v systéme hospodárenia s vozovkou.  Pri vyhodnotení hlavných prehliadok je rozhodujúcim kritériom spôsob odstránenia chýb (porúch vozovky), pričom  stav je klasifikovaný ako:

-	veľmi dobrý a dobrý – poruchy sú odstrániteľné v rámci bežnej údržby,
-	vyhovujúci  – stav vyžadujúci súvislú údržbu,
-	nevyhovujúci - stav vyžadujúci opravy,
-	havarijný – stav vyžadujúci rekonštrukciu vozovky.

Z vyhodnotenia hlavných prehliadok ciest I. triedy v správe SSC, ktoré boli vykonané v roku 2010 vyplýva, že 1 135,9 km  ciest I. triedy je v nevyhovujúcom stave, čo predstavuje 35,7 % z celkovej dĺžky 3 182 km. V havarijnom stave je ďalších 185,8 km (5,8 %) – viď. tab. 
Technický stav vozoviek ciest I. triedy v správe SSC v roku 2010 
Jednotka\Stav	veľmi dobrý	dobrý	vyhovujúci	nevyhovujúci	havarijný	
km	1 337,1	36,7	486,5	1 135,9	185,8	
%	42,0	1,2	15,3	35,7	5,8	

Tieto cesty sú z hľadiska stavebného stavu degradované z dôvodu nevyhovujúcej únosnosti alebo rozpadu povrchu a konštrukcie. Ich uvedenie do prevádzkyschopného stavu vyžaduje úplnú rekonštrukciu cestného telesa. Tento stav je jednoznačne spôsobený oneskorovaním cyklickej obnovy vozoviek. 
Meranie únosnosti vozoviek na cestách I. triedy preukázalo, že 8 – 10 % vozoviek  si vyžaduje zosilnenie.
Vysoký deficit v údržbe vozoviek je úzko previazaný s nedostatočným financovaním opráv ciest I. triedy v minulom období. Celková zmeraná dĺžka všetkých ciest I. triedy (vrátane dĺžok protismerných jazdných pásov) je 3488,6 km Technický stav hodnotených ciest I. triedy na základe meraní vykonaných v roku 2010 diagnostickou technikou   je nasledovný:
 Pozdĺžna (IRI) a priečna nerovnosť (RUT – vyjazdené koľaje) 
Jednotka\Stav	VÝBORNÝ	DOBRÝ	VYHOVU- JÚCI	NEVYHOVU - JÚCI	HAVARIJNÝ	ZMERANÁ
DĹŽKA		
								
POZDĹŽNA NEROVNOSŤ km	277,8	1 022,5	1 137,3	965,8	85,1	3 488,6		
POZDĹŽNA NEROVNOSŤ %	8,0	29,3	32,6	27,7	2,4	100,0		
PRIEČNA NEROVNOSŤ km	874,5	1 206,1	661,1	572,6	174,4	3 488,6		
PRIEČNA NEROVNOSŤ %	25,1	34,6	19,0	16,4	5,0	100,0		

2.10 Stavebno-technický stav mostných objektov
V ostatných rokoch sú nové mosty budované v súvislosti s výstavbou diaľnic a rýchlostných ciest prevažne v rámci diaľničného programu. Na cestách nižších kategórií sa budujú nové mosty v malej miere v rámci výstavby obchvatov miest a obcí, alebo prestavby starých už nevyhovujúcich mostov. 
Stavebno-technický stav mostov sa určuje na základe prehliadok a diagnostiky. Výsledkom ohodnotenia porúch všetkých častí mostov a ich vplyvu na zaťažiteľnosť a životnosť mosta je stanovenie stavebno-technického stavu a zaradenie do príslušného klasifikačného stupňa od bezchybného až po havarijný. Narastá počet mostov s nízkou zaťažiteľnosťou, čo postupne môže viesť k obmedzovaniu dopravy. Tento stav začína byť kritický aj vzhľadom na nárast ťažkej kamiónovej dopravy a nárast počtu nadmerných prepráv v ostatných rokoch.
So zhoršovaním stavu mostných objektov súvisí ich vek. Nad 50 rokov má vyše 900 mostov, z nich má nad 100 rokov vyše 45 mostov. Vo veľmi zlom a  havarijnom stavebno-technickom stave je 51 mostov, na ktorých sú poruchy také závažné, že sa dajú odstrániť rekonštrukciou  alebo len   úplnou prestavbou.

Počet mostov v správe SSC podľa krajov   - stav siete ciest v roku 2010		
SPRÁVCA	KRAJ	Na rýchlostných cestách	Na cestách         I. triedy	Na cestách  II. triedy	Na cestách  III. triedy	Na miestnych komunikáciách	SPOLU	
IVSC BB	Banskobystrický kraj	 	413	1	 	 	414	
IVSC BA	Bratislavský kraj	 	30	1	 	 	31	
	Nitriansky kraj	 	153	 	 	 	153	
	Trnavský kraj	 	79	 	1	 	80	
IVSC KE	Košický kraj	2	121	 	1	1	125	
	Prešovský kraj	 	374	1	1	 	376	
IVSC ZA	Trenčiansky kraj	 	207	 	5	 	212	
	Žilinský kraj	 	341	 	 	1	342	
SPOLU	2	1718	3	8	2	1733	

Počet mostov v správe SSC podľa krajov a stavebno-technického stavu v roku 2010
SPRÁVCA	KRAJ	VÝBORNÝ	VEĽMI DOBRÝ	DOBRÝ	USPOKOJIVÝ	ZLÝ	VEĽMI ZLÝ	HAVARIJNÝ	NEUDANÝ	SPOLU	
IVSC BB	Banskobystrický kraj	20	74	200	92	20	8	 	 	414	
IVSC BA	Bratislavský kraj	 	5	13	10	 	2	 	1	31	
	Nitriansky kraj	4	11	84	46	7	1	 	 	153	
	Trnavský kraj	2	6	37	26	8	 	 	1	80	
IVSC KE	Košický kraj	6	11	59	33	12	4	 	 	125	
	Prešovský kraj	19	39	170	89	39	17	1	 2	376	
IVSC ZA	Trenčiansky kraj	16	29	79	73	12	2	 	1	212	
	Žilinský kraj	20	41	83	144	38	16	 	0	342	
SPOLU	87	216	725	513	136	50	1	5	1733	

Z výsledkov rozboru súčasného stavu možno konštatovať, že cestná  sieť vykazuje 
v súčasnosti množstvo chýb a nedostatkov, najmä nevyhovujúce šírkové usporiadanie, nevyhovujúce smerové a výškové vedenie trasy a  najčastejšie nevyhovujúci stav vozovky (nedostatočná únosnosť, drsnosť, pozdĺžne a priečne nerovnosti, trhliny, výtlky).

2.11 Vplyv mýtneho spoplatnenia vymedzených úsekov ciest na stavebno- technický stav ciest I. triedy

Po spustení mýta začiatkom roku 2010 sa na Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR obracajú mestá, obce a samosprávne kraje so sťažnosťami, že prejazd nákladnej dopravy na cestách II. a III. triedy sa enormne zvýšil, nakoľko vodiči  nákladných vozidiel sa snažia vyhnúť spoplatnenej cestnej sieti. 

Ministerstvo sa v roku 2011 rozhodlo vyjsť obciam a samosprávnym krajom v ústrety tak, že  uložilo Národnej diaľničnej spoločnosti, a.s. zabezpečiť na vlastné náklady prípravu a realizáciu osadenia dopravných značiek obmedzujúcich prejazd nákladných vozidiel nad 12 t na vybraných cestách II. a III. triedy. Uvedeným opatrením dôjde k presunu ťažkej nákladnej dopravy na cesty I. triedy, čo  bude mať značný negatívny dopad na stavebno-technický stav vozoviek a mostov ciest I. triedy (viď body 2.8 až 2.10). 

3. Priority programu výstavby ciest I. triedy

•	znížiť počet kritických nehodových lokalít, 
•	znížiť negatívny dopad na životné prostredie a krajinu budovaním obchvatov miest, upokojovaním dopravy pred vstupom do obcí a miest,
•	zvýšiť kapacitu križovatiek v záujme zvýšenia bezpečnosti a plynulosti cestnej dopravy,
•	znížiť percento ciest I. triedy s prekročenou kapacitou,
•	modernizovať medzinárodné cestné ťahy „E“ ciest podľa podmienok dohody AGR,
•	rekonštruovať poškodené úseky ciest a mostov, ktoré pre deficit zabezpečenia systematickej údržby ohrozujú bezpečnosť premávky,
•	prijať účinné  preventívne opatrenia na ochranu cestnej siete pred jej neúmerným preťažovaním a poškodzovaním.

4. Návrh harmonogramu začínania a odovzdávania stavieb na roky 2011 - 2014

 Rok 2011
Začatie výstavby			
Názov stavby	Dĺžka úpravy v km	Zdroj financovania	
I/2 Kúty - KNL	1,0	ŠR	
I/75 Galanta - obchvat, 2. stavba	4,4	ERDF	
I/50 Zvolen – Neresnica, mimoúrovňová križovatka	križovatka	ERDF	
I/68 Mníšek nad Popradom, zosuvy	0,3	ŠR	
I/77 Gerlachov, rekonštrukcia cesty	0,9	ŠR	
I/15 Domaša, rekonštrukcia vozovky, III. úsek	0,9	ŠR	
I/68 Prešov odb. Škultétyho - ZVL	4,0	ERDF	
I/70 Párnica – zosuv v km 4,963 – 5,631	0,9	ŠR	
I/61 Trenčín, most	2,5	ERDF	
I/11 Čadca – obchvat, preložka	0,8	ERDF	
I/59 Dolný Kubín – pruh pre pomalé vozidlá	4,0	ERDF	
Odstraňovanie nevyhovujúcich technických parametrov na cestách I. triedy*	102,0	ERDF	

*Projekt rieši odstraňovanie nevyhovujúcich technických parametrov na cestách I. tried.  
Do projektu boli zahrnuté úseky ciest na základe systému hospodárenia s vozovkami a najmä úseky (mimo spoplatnených úsekov ciest), ktoré sú vo veľmi zlom technickom stave ako sú pozdĺžne a priečne nerovnosti, množstvo výtlkov, pozdĺžne koľaje, poklesy vozoviek, sadnutie krajníc, poklesy poklopov, sieťové rozpady a pod.. Realizovaním projektu dôjde  k odstráneniu bezpečnostných rizík, odstránia sa nehodové lokality, podstatne sa zlepšia životné podmienky v okolí ciest vedúcich cez intravilány obci a dôjde k zvýšeniu dopravnej priepustnosti úsekov. 
	
Ukončenie výstavby/odovzdanie do užívania 			
Názov stavby	Dĺžka úpravy v km	Zdroj financovania	
I/64 Topoľčany – preložka, 2.stavba, II. etapa	3,7	ŠR	
I/65 Nitra – Hronský Beňadik, lokalita Zlaté Moravce	lokality	ŠR	
I/51 Trnava, severný obchvat, II. etapa	1,9	ERDF	
I/75 Sanácia zosuvu v km 169,520 – 169,640 Veľký Krtíš	0,1	ŠR	
I/66 Rekonštrukcia mostných objektov 093 a 093a Zámostie	2,0	ŠR	
I/74 – 016 Dlhé n/Cirochou most	1,4	ŠR	
I/15 Domaša, rekonštrukcia vozovky	2,1	ŠR	
I/67 Dubina – Hranovnica, zosuv	0,3	ŠR	
I/68 Lipany, preložka cesty	1,6	ŠR	
I/18 Hlinné, prieťah, rekonštrukcia cesty	1,1	ŠR	
I/67 Poprad – Kežmarok, I. etapa	4,6	ERDF	
Privádzač Prešov západ	1,6	ŠR	
I/50 Handlová, centrum	0,5	ŠR	
Odstraňovanie nevyhovujúcich technických parametrov na cestách I. triedy*	102,0	ERDF	
			
Rok 2012
Začatie výstavby			
Názov stavby	Dĺžka úpravy v km	Zdroj financovania	
I/75 a I/64 Nové Zámky, križovatka	križovatka	ŠR	
I/51 Levice, križovatka s Tabakovou	križovatka	ŠR	
I/75 Galanta – obchvat, 3. stavba	5,0	ERDF	
I/67 Rekonštr. cesty v mieste  hraničného priechodu SR/MR - Kráľ	0,5	ŠR	
I/50 Lučenec – križovatka Vidiná	0,2	ŠR	
I/75 Veľký Krtíš – Pôtor, sanácia	3,5	ERDF	
I/65 Kremnica – Kremnické Bane, rekonštrukcia	1,5	ERDF	
I/50 Ružová osada, rekonštrukcia	1,5	ERDF	
I/66 Polomka – bodová závada, I. etapa	4,3	ERDF	
I/72 Zbojské sedlo, Tisovec - Čertova dolina, II. etapa	0,2	ŠR	
I/68 Mníšek n/Popradom – št. hr. SR/PR, preložka cesty	0,9	ERDF	
Horný Zemplín – rekonštrukcia, riešenie bezpečnosti cesty I/15 Sedliská – okr. hr. Vranov n/T. - Stropkov	16,0	ERDF	
Stavebné a bezpečnostné opatrenia na zníženie nehodovosti medzinárodného cestného ťahu E371 na ceste I/73 Šarišský Štiavnik - Ladomírova	21,5	ERDF	
Rekonštrukcia, zvýšenie bezpečnosti medzinárodného cestného ťahu E50 na ceste I/50 Horovce - Michalovce	14,0	ERDF	
I/73 Ladomírova – Hunkovce, rekonštrukcia	0,6	ŠR	
I/15 Domaša, rekonštrukcia vozovky, II. úsek	1,2	ŠR	
I/67 a II/526 Rožňava križovatka - mesto	0,3	ŠR	
I/50 a I/18 Michalovce, rekonštrukcia križovatky	1,3	ŠR	
I/79 Trebišov – Veľaty, rekonštrukcia	10,0	ŠR	
I/64 Obchvat Prievidze, I. etapa, 2. stavba – MZ v budúcej trase I/64	2,7	ŠR	
I/78 Námestovo - prieťah	2,5	ERDF	
I/50 Trenčianske Mitice – zosuv v km 127,380 – 128,380	1,0	ERDF	
I/57 Horné Sŕnie - zosuv	1,2	ŠR	
I/65 Turčianske Teplice - Príbovce, km 113,500 - 129,000, odstránenie havarijného stavu	15,5	ŠR	
I/11 Žilina – hranica SR/ČR a I/12 Svrčinovec – hranica SR/PR, odstránenie nevyhovujúcich parametrov (za podmienky, že nezačne stavba D3)	21,0	ERDF	
I/50 Chocholná – Prievidza, odstránenie nevyhovujúcich param.  cesty	62,0	ERDF	
Modernizácia a rekonštrukcia mostov ciest I. triedy	67 ks	ERDF	
Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. triedy	550,0	ERDF	
Ukončenie výstavby/odovzdanie do užívania 			
Názov stavby	Dĺžka úpravy v km	Zdroj financovania	
I/2 Kúty - KNL	1,0	ŠR	
I/75 Galanta - obchvat, 2. stavba	4,4	ERDF	
I/51 Trnava, severný obchvat, III. etapa	0,9	ERDF	
I/50 Lučenec – križovatka Vidiná	0,2	 ŠR	
I/68 Mníšek nad Popradom, zosuvy	0,3	ŠR	
I/50 Trhovište, rekonštrukcia vozovky	1,1	ŠR	
			
Rok 2013 			
Začatie výstavby			
Názov stavby	Dĺžka úpravy v km	Zdroj financovania	
I/64 Nitra - Drážovce	1,2	ŠR	
I/63 a II/580 Šurany, križovatka - KNL	križovatka	ŠR	
I/51, I/64, I/65 Nitra, križovatka Chrenovská	križovatka	ŠR	
I/63 Komárno, nový most cez Dunaj	0,30 + 0,30	ŠR	
I/50 Hronská Breznica – Budča (súbeh)	2,8	ŠR	
I/51 Banská Štiavnica – Banská Belá, obchvat	4,7	ŠR	
I/59 Dokončenie úpravy cesty I/59 Donovaly v km 26,100 - 26,300	0,2	ŠR	
I/72 Zbojské sedlo, Tisovec - Čertova dolina, I. etapa	1,6	obdobie 2014-2020	
I/66 Predajná, križovatka - nehodové miesto	0,5	obdobie 2014-2020	
I/65 Kremnické Bane – hranica kraja, rekonštrukcia	3,6	ŠR	
I/68 Plavnica, preložka cesty	5,8	ŠR	
I/74 Snina – Kolonica, preložka cesty	3,0	ŠR	
I/18 Čierne n/T - V. Žipov, rekonštrukcia	0,7	ŠR	
I/79 Čierna – Solomonovo, rekonštrukcia cesty	1,0	ŠR	
I/67 Vernárska Tiesňava – Hranovnícke Pleso, rekonštrukcia	1,4	ŠR	
I/65 Mošovce - Diviaky	4,4	ŠR	
I/64 Kľak – zosuv, km 165,400 – 166,000	0,6	ŠR	
I/78 Príslop – zosuv, km 3,400 – 6,000	2,6	ŠR	
I/50 Trenčianska Turná - odstránenie nehodovej lokality	2,6	ŠR	
			
Ukončenie výstavby/odovzdanie do užívania 			
Názov stavby	Dĺžka úpravy v km	Zdroj financovania	
I/75 a I/64 Nové Zámky, križovatka	križovatka	ŠR	
I/51 Levice, križovatka s Tabakovou	križovatka	ŠR	
I/67 Rekonštrukcia cesty v mieste  hraničného priechodu SR/MR- Kráľ	0,5	ŠR	
I/65 Kremnica – Kremnické Bane, rekonštrukcia	1,5	ERDF	
I/50 Ružová osada, rekonštrukcia	1,5	ERDF	
I/50 Zvolen – Neresnica, mimoúrovňová križovatka	križovatka	ERDF	
I/75 Veľký Krtíš – Pôtor, sanácia	3,5	ERDF	
I/72 Zbojské sedlo, Tisovec - Čertova dolina, II. etapa	0,2	ŠR	
I/15 Domaša, rekonštrukcia vozovky, III. úsek	0,9	ŠR	
I/77 Gerlachov, rekonštrukcia cesty	0,9	ŠR	
I/73 Ladomírova – Hunkovce, rekonštrukcia	0,6	ŠR	
I/15 Domaša, rekonštrukcia vozovky, II. úsek	1,2	ŠR	
I/79 Čierna – Solomonovo, rekonštrukcia cesty	1,0	ŠR	
I/77 Bardejov – Bardejovské Kúpele, rekonštrukcia cesty	6,0	ŠR	
I/68 Mníšek n/Popradom – št. hr. SR/PR, preložka cesty	0,9	ERDF	
I/50 Trenčianske Mitice – zosuv v km 127,380 – 128,380	1,0	ERDF	
I/70 Párnica – zosuv v km 4,963 – 5,631	0,9	ŠR	
I/50 Chocholná – Prievidza, odstránenie nevyhovujúcich param. cesty	62,0	ERDF	
I/11 Žilina – hranica SR/ČR a I/12 Svrčinovec – hranica SR/PR, odstránenie nevyhovujúcich parametrov (za podmienky, že nezačne stavba D3)	21,0	ERDF	
Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. triedy	550,0	ERDF	
Modernizácia a rekonštrukcia mostov ciest I. triedy	67 ks 	ERDF	

Rok 2014			
Začatie výstavby			
Názov stavby	Dĺžka úpravy v km	Zdroj financovania	
I/51 Trnava – južný obchvat	2,7	ŠR	
I/51, III/06433Nitra, križovatka pod Zoborom	križovatka	ŠR	
I/75 Lučenec – preložka	3,8	obdobie 2014-2020	
I/72 Zbojské sedlo, Tisovec - Čertova dolina, III. etapa	0,8	obdobie 2014-2020	
I/66 Podbrezová - prieťah, rekoštrukcia	2,2	obdobie 2014-2020	
I/18 Vranov – južný obchvat	11,3	ŠR	
I/77 Bardejov – Bardejovské Kúpele, rekonštrukcia cesty	6,0	ŠR	
I/18 Nižný Hrabovec – Petrovce n/L, preložka	19,0	ŠR	
I/73 Giraltovce – Fijaš, rekonštrukcia cesty	2,3	ŠR	
I/77 Spišská Belá – Bušovce, rekonštrukcia	3,6	ŠR	
I/61 most č. 61 - 056 Trenčín	0,3	ŠR	
I/64 Kľače – Šuja 	4,8	ŠR	
I/64 Prievidza – obchvat, II. etapa	3,9	ŠR	
I/64 Nitrianske Pravno – obchvat 	7,8	ŠR	
I/64Rajecké Teplice - Kľače	3,9	ŠR	
I/18 Makov - prieťah	2,8	ŠR	
			
Ukončenie výstavby/odovzdanie do užívania 			
Názov stavby	Dĺžka úpravy v km	Zdroj financovania	
I/64 Nitra - Drážovce	1,2	ŠR	
I/63 a II/580 Šurany, križovatka - KNL	križovatka	ŠR	
I/75 Galanta – obchvat, 3. stavba	5,0	ERDF	
I/50 Hronská Breznica – Budča (súbeh)	2,8	ŠR	
I/51 Banská Štiavnica – Banská Belá, obchvat	4,7	ŠR	
I/66 Polomka – bodová závada, I. etapa	4,3	ERDF	
I/66 Predajná, križovatka - nehodové miesto	0,5	obdobie 2014-2020	
I/65 Kremnické Bane – hranica kraja, rekonštrukcia	3,6	ŠR	
I/68 Prešov odb. Škultétyho - ZVL	4,0	ERDF	
I/79 Trebišov – Veľaty, rekonštrukcia	10,0	ŠR	
Horný Zemplín – rekonštrukcia, riešenie bezpečnosti cesty I/15 Sedliská – okr. hr. Vranov n/T. - Stropkov	16,0	ERDF	
Stavebné a bezpečnostné opatrenia na zníženie nehodovosti medzinárodného cestného ťahu E371 na ceste I/73 Šarišský Štiavnik - Ladomírova	21,5	ERDF	
Rekonštrukcia, zvýšenie bezpečnosti medzinárodného cestného ťahu E50 na ceste I/50 Horovce - Michalovce	14,0	ERDF	
I/67 a II/526 Rožňava križovatka - mesto	0,3	ŠR	
I/50 a I/18 Michalovce, rekonštrukcia križovatky	1,3	ŠR	
I/79 Trebišov – Veľaty, rekonštrukcia	10,0	ŠR	
I/67 Vernárska Tiesňava – Hranovnícke Pleso, rekonštrukcia	1,4	ŠR	
I/78 Námestovo - prieťah	2,5	ERDF	
I/64 Obchvat Prievidze, I. etapa, 2. stavba – MZ v budúcej trase I/64	2,7	ŠR	
I/64 Kľak – zosuv, km 165,400 – 166,000	0,6	ŠR	
I/78 Príslop – zosuv, km 3,400 – 6,000	2,6	ŠR	
I/11 Čadca – obchvat, preložka	0,8	ERDF	
I/59 Dolný Kubín – pruh pre pomalé vozidlá	4,0	ERDF	
I/61 Trenčín, most	2,5	ERDF	
I/57 Horné Sŕnie - zosuv	1,2	ŠR	
I/65 Turčianske Teplice -  Príbovce, km 113,500 - 129,000, odstránenie havarijného stavu	15,5	ŠR	

V tabuľkách sú uvedené stavby s celkovým nákladom nad 1,328 mil. € v zmysle zákona  č. 254/1998 Z. z. o verejných prácach v znení neskorších predpisov.
V prílohe č. 6 je spracovaný popis jednotlivých stavieb uvedených v harmonograme, ktorých začatie je plánované v rokoch 2011 – 2014.

5. Financovanie programu

Finančné krytie programu prípravy a výstavby ciest I. triedy na roky 2011 -2014 je navrhované zo zdrojov štátneho rozpočtu s využitím spolufinancovania zo štrukturálneho fondu ERDF Operačného programu Doprava na roky 2007 – 2013. 
Podrobný zoznam rozostavaných, novozačínaných a pripravovaných stavieb s termínom začatia a ukončenia, celkových nákladov stavieb a rozpisom finančných prostriedkov potrebných na jednotlivé roky je spracovaný v prílohe č. 1.
Príloha č.2 obsahuje zoznam stavieb zaradených v predprojektovej a projektovej príprave s rozpísaním požiadavky finančných prostriedkov na roky 2011 -2014.
Požiadavka finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na roky 2011 – 2014  
na rozostavané, novozačínané, pripravované stavby a predprojektovú a projektovú prípravu je nasledovná:

€
	Finančná požiadavka na ŠR na jednotlivé roky na stavby mimo OPD	
	2011	2012	2013	2014	
SPOLU	39 031 546	95 164 215	142 268 946	216 671 804	

€
	Finančná požiadavka na ŠR na jednotlivé roky na stavby OPD	
	2011	2012	2013	2014	
Schválené ŽNoFP do 09/2011	2 809 197	4 710 452	3 653 318	1 425 000	
Pripravované	8 720 034	30 553 967	26 764 894	4 794 360	
SPOLU	11 529 231	35 264 419	30 418 212	6 219 360	

€
	CELKOVÁ Finančná požiadavka na ŠR na jednotlivé roky	
	2011	2012	2013	2014	
SPOLU	50 560 777	130 428 634	172 687 158	222 891 164	

Stavby navrhnuté na financovanie zo zdrojov ERDF 2007 – 2013
P.č.	Názov projektu	Celkové náklady
s DPH	EÚ 
(85% NFP)
(v €)	ŠR 
(15%)
(v €)	

1	I/51 Trnava - sev. obchvat (II + III etapa) 	23 242 125	19 755 806	3 486 319	
2	I/67 Poprad - Kežmarok, I. etapa 	39 676 545	33 725 063	5 951 482	
3	Odstraňovanie. nevyhovujúcich technických parametrov na cestách I. triedy v SR 	10 288 395	8 745 136	1 543 259	
4	I/75 Galanta - obchvat , 2. stavba	10 699 450	9 094 533	1 604 918	
5	I/68 Mníšek nad Popradom - št. hr. SR/PR 	20 097 918	17 083 230	3 014 688	
6	I/61 Trenčín - most 	49 101 257	41 736 068	7 365 189	
 	Alokácia pre 5.2 je cca 216,5 mil. EUR	153 105 690	130 139 837	22 965 854	
7	I/11 Čadca, preložka cesty 	8 420 388	7 157 330	1 263 058	
8	I/68 Prešov - Škultétyho ZVL 	49 500 000	42 075 000	7 425 000	
9	I/59 Dolný Kubín, pruh pre pomalé voz. 	12 986 855	11 038 827	1 948 028	
10	I/50 Zvolen - Neresnica, mimoúr. križ.	9 542 000	8 110 700	1 431 300	
11	Modernizácia a rekonštrukcia mostov ciest I. triedy	49 990 000	42 491 500	7 498 500	
 	 	130 439 243	110 873 357	19 565 886	
12	Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. tried	161 983 662	137 686 113	24 297 549	
 	v Banskobystrickom regióne	28 799 797	24 479 827	4 319 970	
	v Trnavskom a Nitrianskom regióne	40 493 865	34 419 785	6 074 080	
	v Žilinskom a Trenčianskom regióne	49 435 000	42 019 750	7 415 250	
	v Košickom a Prešovskom regióne	43 255 000	36 766 750	6 488 250	
13	I/75 Galanta - obchvat , 3. stavba	60 174 530	51 148 351	9 026 180	
14	Stavebné a bezpečnostné opatrenia na zníženie nehodovosti medzinárodného cestného ťahu E371 na ceste I/73 Šarišský Štiavnik - Hunkovce	15 040 000	12 784 000	2 256 000	
15	Horný Zemplín–rekonštrukcia, riešenie bezpečnosti cesty I/15 Sedliská – okr.hr. Vranov n/T. /Stropkov 	10 850 000	9 222 500	1 627 500	
16	Rekonštrukcia, zvýšenie bezpečnosti medzinárodného cestného ťahu E50 na ceste I/50 Horovce - Michalovce	14 000 000	11 900 000	2 100 000	
17	I/50 Ružová osada, rekonštrukcia, nehodové miesto	3 468 897	2 948 562	520 335	
18	I/66 Polomka- bodová závada	11 903 728	10 118 169	1 785 559	
19	I/65 Kremnica - Kremnické Bane	16 884 258	14 351 619	2 532 639	
20	I/75 Veľký Krtíš - Pôtor, sanácia	5 240 600	4 454 510	786 090	
21	I/50 Chocholná – Prievidza, odstránenie nevyhovujúcich parametrov cesty	49 990 000	42 491 500	7 498 500	
22	I/50 Trenčianske Mitice – zosuv v km 127,380 – 128,380	4 807 923	4 086 735	721 188	
23	I/78 Námestovo – prieťah	12 025 930	10 222 041	1 803 890	
24	I/11 Žilina - št. hranica SR/ČR – I/12 Svrčinovec -št. hranica SR/PR	37 200 000	31 620 000	5 580 000		
		687 114 461	584 047 292	103 067 169	

Zo štrukturálneho fondu ERDF boli pre prioritnú os 5 (opatrenie 5.2) Operačného programu Doprava alokované prostriedky vo výške 216,5 mil. €. K 15.09.2011 bola z uvedených zdrojov zazmluvnená suma cca 179,0 mil. € (82,67%). V súčasnosti prebieha raelokácia v rámci prioritnej osi 5 ODP (z opatrenia 5.1 do 5.2) vo výške 200 mil. Eur, z toho 170 mil. Eur zo zdrojov EÚ a  30 mil. Eur zo štátneho rozpočtu.
V prílohe č. 3 je navrhnutý zoznam stavieb  širšieho zásobníka projektov OPD 2007 – 2013. Všetky uvedené stavby sú pripravené za začatie resp. ukončenie výstavby v rokoch 2011 – 2014 v prípade zabezpečenia finančných prostriedkov nad rámec pridelenej alokácie v rámci prioritnej osi 5.2.
V rámci podpory trvalo udržateľného rozvoja ako súčasti Operačného programu Doprava sú aktivity primárne zamerané na výstavbu a modernizáciu dopravnej infraštruktúry, odstraňovanie neuspokojivých parametrov infraštruktúry, ako Špecifický cieľ 2: Modernizácia a rozvoj cestnej infraštruktúry. 
V prílohe č. 4 je uvedené podrobnejšie členenie mostov zahrnutých v projekte „Modernizácia a rekonštrukcia mostov ciest I. triedy“ a príloha č. 5 obsahuje mapový podklad vrátane popisovej časti stavebných úprav vykonaných  na cestách I. triedy v rámci projektu „Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. triedy“.

Návrh financovania programu výstavby ciest na roky  2011 – 2014 v zmysle  ukazovateľov štátneho rozpočtu na roky 2011 - 2014
v €
Zdroje	2011	2012	2013	2014	
Štátny rozpočet	84 405 741	84 211 885	44 909 725	45 196 445	
MDVRR SR – Dopravná a telekomunikačná podpora	660 000	0	495 000	830 000	
PPP Výstavba vybranej nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry realizovaná formou PPP	2 345 797	0	0	0	
ERDF – štrukturálne fondy  (2007 – 2013)	183 702 558	196 342 240	89 249 000	60 415 880	
z toho: prostriedky EÚ	156 147 174	166 890 904	75 861 650	51 353 498	
            spolufinancovanie zo ŠR	27 555 384	29 451 336	13 387 350	9 062 382	
ŠR mimo spolufinancovania MSF+NN (nad GAP)	0	9 909 560	4 112 400	4 064 120	
Spolu	268 108 299	264 554 125	134 158 725	105 612 325	

Návrh financovania výstavby ciest I. triedy v zmysle platných záväzných ukazovateľov ŠR na roky 2011 – 2014 nenapĺňa skutočnú potrebu Slovenskej správy ciest  
na zabezpečenie plnenia spracovaného Programu prípravy a výstavby ciest I. triedy na roky 2011 – 2014 (ďalej len „program“).
Rezort dopravy s takýmto návrhom rozpočtu pre cesty I. triedy nesúhlasí. Je potrebné nájsť zdroje na rozšírenie poskytovania finančných prostriedkov určených na výstavbu nových ciest I. triedy resp. na zabezpečenie rekonštrukcie už existujúcich úsekov ciest  
I. triedy.
V prípade nezabezpečenia celkovej výšky finančných prostriedkov vyplývajúcej z potrieb „programu“ je nevyhnuté zabezpečiť minimálne zdroje na dofinancovanie už rozostavaných stavieb a začatie stavieb, ktorých realizáciou sa odstránia kritické nehodové lokality resp. havarijné úseky. 
Predpokladáme, že financovanie prioritných úsekov zaradených do rozšíreného zásobníka projektov OPD 2007 – 2013 bude zabezpečené realokáciou časti eurofondov v rámci Prioritnej osi 5 Operačného programu Doprava, ktorú MDVRR SR v súčasnosti  na základe návrhu schváleného ministrom DVRR SR zabezpečuje v rámci prioritnej 
osi 5 ODP (z opatrenia 5.1 do 5.2) vo výške 200 mil. Eur, z toho 170 mil. Eur zo zdrojov EÚ a  30 mil. Eur zo štátneho rozpočtu a zároveň súbežne predkladá návrh na schválenie Monitorovaciemu výboru pre OPD.
Na stavby pripravované v rokoch 2012 – 2013 s plánovaným začatím realizácie v roku 2014 a neskôr, navrhne ministerstvo využiť možnosť financovania zo štrukturálneho fondu z programového obdobia 2014 - 2020, čím sa podstatne zníži požiadavka na štátny rozpočet. Tým zabezpečí potrebnú výstavbu resp. rekonštrukciu ciest I. triedy tak, aby došlo k zníženiu počtu ciest so stavebnotechnickým stavom uvádzaným ako nevyhovujúci, resp. havarijný.

6. Záver 

Spoločenskou a politickou prioritou ostatných rokov je však výstavba diaľnic a rýchlostných ciest a menej pozornosti a investícií sa venuje ostatnej cestnej sieti. Následkom tohto stavu je výrazné zhoršenie stavebno-technického stavu ciest I. triedy. 
Cestám I. triedy, ktoré sú a ešte dlho budú nosnou časťou cestnej siete, je potrebné venovať primeranú pozornosť, pretože ešte aj v súčasnosti prenášajú viac ako 50% dopravnej záťaže celej cestnej siete SR. 
Navrhovaný program,  ktorý je vo svojom finančnom objeme pre roky 2012 - 2014 podstatne vyšší ako prideľované finančné prostriedky v  predchádzajúcich rokoch, vychádza z reálnych potrieb Slovenska. 
Naplnením programu (nevykrytá potreba finančných prostriedkov pre roky 2012 - 2014 nad rámec alokovaných financií v ŠR SR sa bude riešiť realizáciou racionalizačných opatrení v oblasti výstavby ciest I. triedy a v rámci prioritných výdavkových tituloch kapitoly MDVRR SR na roky 2013 a 2014 a zároveň realokáciou  prostriedkov v rámci prioritnej osi 5 – medzi opatreniami 5.1. a 5.2) bude do konca roku 2014, za predpokladu jeho plného financovania, vybudovaných 16,1 km nových obchvatov miest, 6 km privádzačov, 13 km preložiek ciest  I. triedy, zrekonštruovaných  203 km ciest a odstránených 15 km zosuvov a havárií. Zároveň bude opravených  82 mostných objektov a zrekonštruovaných resp. upravených 16 križovatiek. V súlade s Programovým vyhlásením vlády dosiahneme zvýšenie bezpečnosti a zjazdnosti ciest I. triedy elimináciou bezpečnostných rizík na 550 km a zlepšenie technických parametrov na 102 km ciest.