Správa o priebehu a výsledkoch tretieho kola monitorovania úrovne implementácie Rámcového dohovoru Rady Európy na ochranu národnostných menšín na Slovensku

Rámcový dohovor Rady Európy na ochranu národnostných menšín 

Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín (ďalej len “Rámcový dohovor”) je medzinárodnoprávny dokument prijatý Výborom ministrov Rady Európy dňa 10. novembra 1994. Na podpis bol otvorený dňa 1. februára 1995 a v ten istý deň bol podpísaný za Slovenskú republiku. Národná rada Slovenskej republiky s ním vyslovila súhlas uznesením    č. 128 zo dňa 21. júna 1995 a prezident SR ho ratifikoval dňa 14. júla 1995. Rámcový dohovor nadobudol platnosť dňa 1. februára 1998 podľa čl. 28 ods. 1 po uložení ratifikačných listín 12 signatárskych štátov u depozitára, ktorým je generálny tajomník Rady Európy. V Zbierke zákonov Slovenskej republiky bol publikovaný pod číslom 160/1998 Z. z. 
K 4. októbru 2011 Rámcový dohovor podpísalo 43 štátov a 39 ho aj ratifikovalo. 

Rámcový dohovor je prvým všeobecne právne záväzným multilaterálnym dokumentom venovaným ochrane národnostných menšín. Jeho cieľom je špecifikácia právnych princípov, ktoré sa štáty zaväzujú rešpektovať, aby zabezpečili ochranu národnostných menšín. Vzhľadom na rozdielnosť situácie a problémy, ktoré je potrebné riešiť, bol prijatý „rámcový“ dohovor, ktorý obsahuje väčšinou ustanovenia programového typu, stanovujúce ciele, ktoré je potrebné dosiahnuť. Takto formulované ustanovenia ponechávajú štátom priestor pre rozhodovanie o opatreniach, ktoré prijmú na realizáciu cieľov Rámcového dohovoru, umožňujúc tak zohľadniť konkrétne okolnosti.

Rámcový dohovor neobsahuje definíciu pojmu „národnostná menšina“. Zvolil sa pragmatický prístup založený na uznaní skutočnosti, že nebolo možné dospieť k takej definícii, ktorá by mohla získať podporu všetkých členských štátov Rady Európy. 

Rámcový dohovor sa skladá z preambuly a operatívnej časti rozdelenej do piatich častí:
Časť I obsahuje ustanovenia, ktoré vo všeobecnosti vymedzujú základné princípy, ktoré môžu slúžiť na osvetlenie iných podstatných ustanovení. Podľa Rámcového dohovoru tvorí ochrana práv osôb patriacich k národnostným menšinám integrálnu súčasť medzinárodnej ochrany ľudských práv a spadá do rámca medzinárodnej spolupráce. Zároveň poníma práva osôb patriacich k národnostným menšinám výlučne ako práva individuálne (i keď môžu byť vykonávané spoločne s inými). 

Časť II obsahuje zoznam špecifických princípov, ktoré sa štáty zaväzujú realizovať. Táto časť tvorí jadro Rámcového dohovoru a dotýka sa rôznych oblastí, napríklad oblasti nediskriminácie, podpory efektívnej rovnosti, podpory podmienok potrebných pre zachovanie a rozvoj kultúry, zachovávanie základných prvkov identity (najmä náboženstva, jazyka, tradícií a kultúrneho dedičstva), slobody zhromažďovania, slobody združovania, slobody prejavu a slobody myslenia, svedomia a náboženstva, prístupu k médiám a ich využívaniu, používania jazyka, oblasti vzdelávania, účasti na verejnom živote, udržiavania cezhraničných kontaktov. 

Časť III obsahuje ustanovenia týkajúce sa interpretácie a aplikácie Rámcového dohovoru. Časť IV obsahuje ustanovenia o monitorovaní implementácie Rámcového dohovoru. Časť V obsahuje záverečné ustanovenia týkajúce sa právneho života dohovoru. 
Kontrolný mechanizmus Rámcového dohovoru 

Kontrolný mechanizmus je založený na dialógu a spolupráci medzi štátom a Radou Európy s cieľom upozorniť na prípadné nedostatky v plnení záväzkov. Je upravený v IV. časti Rámcového dohovoru v článkoch 24 až 26. Výbor ministrov Rady Európy monitoruje, ako štáty plnia prijaté záväzky. Súčasťou tohto procesu je povinnosť štátu predložiť v lehote jedného roka od nadobudnutia platnosti, a potom pravidelne v päťročných intervaloch, správu o legislatívnych a iných opatreniach prijatých na splnenie záväzkov stanovených v Rámcovom dohovore (ďalej len „implementačné správy“.) Pri hodnotení primeranosti prijatých opatrení pomáha Výboru ministrov Rady Európy Poradný výbor, ktorého členmi sú uznávaní odborníci v oblasti ochrany národnostných menšín. Podrobnosti o zložení Poradného výboru, jeho rokovací poriadok a niektoré aspekty kontrolného mechanizmu upravuje rezolúcia Výboru ministrov Rady Európy č. 97(10). 

Úlohou Poradného výboru je posúdiť implementačnú správu a pripraviť pre Výbor ministrov Rady Európy hodnotiacu správu. S týmto cieľom môže Poradný výbor požiadať štát o dodatočné informácie, uskutočniť návštevu štátu a vychádzať aj z informácií získaných z iných zdrojov. Na základe hodnotiacej správy Výbor ministrov Rady Európy prijme závery („conclusions“) a prípadne odporúčania („recommendations“) vo vzťahu k dotknutému štátu. 

Kontrolný mechanizmus je transparentný, všetky dokumenty sú v príslušnom štádiu monitoringu zverejňované na internetovej stránke Rady Európy www.coe.int/minorities.

I. kolo monitorovania úrovne implementácie Rámcového dohovoru Slovenskom

	Prvú oficiálnu implementačnú správu v zmysle článku 25 odsek 2 predložila Slovenská republika dňa 4. mája 1999. V kontexte hodnotenia navštívila Slovensko delegácia Poradného výboru (28. februára – 2. marca 2000), aby získala ďalšie informácie o implementácii Rámcového dohovoru od zástupcov vlády, ako aj od mimovládnych organizácií a z ďalších nezávislých zdrojov. Následne prijal Poradný výbor dňa 22. septembra 2000 hodnotiacu správu, ktorá bola zverejnená 6. júla 2001. Stanovisko slovenskej vlády k hodnotiacej správe bolo zverejnené dňa 5. júna 2001. 

	Výbor ministrov Rady Európy dňa 21. novembra 2001 prijal rezolúciu č. (2001)5 o implementácii Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín na Slovensku. V záveroch rezolúcie vyzdvihuje úsilie Slovenska vynaložené na podporu národnostných menšín a ich kultúr a oceňuje pokrok vo vzťahoch medzi spoločenstvami, osobitne medzi maďarskou menšinou a ostatnými časťami obyvateľstva. Vyjadruje potrebu posilnenia právnych záruk vo vzťahu k niektorým článkom Rámcového dohovoru a v niektorých oblastiach zabezpečenia úplnej implementácie existujúcich právnych záruk. Poukazuje na nedostatky v legislatívnom rámci menšinových jazykov napriek zlepšeniu ich postavenia v úradnom styku. Pripomína pretrvávajúce problémy v implementácii Rámcového dohovoru vo vzťahu k Rómom, a to aj napriek úsiliam vlády, okrem iného veľmi hlboké sociálno-ekonomické rozdiely medzi niektorými Rómami a väčšinovou populáciou.

	Prijatím rezolúcie Výboru ministrov Rady Európy  bolo formálne ukončené prvé kolo monitorovania. Za jeho súčasť však možno považovať aj organizovanie „follow-up“ seminára o implementácii prvých výsledkov monitoringu, ktorý sa konal dňa 8. júla 2003 v Bratislave. Jeho realizácia bola súčasťou dialógu Slovenska s Poradným výborom v súlade s rezolúciou Výboru ministrov Rady Európy.  Seminár organizoval Úrad vlády SR v spolupráci s Radou Európy. Zúčastnili sa ho zástupcovia Poradného výboru, zástupcovia štátnych orgánov SR, predstavitelia jednotlivých národnostných menšín žijúcich na Slovensku i zástupcovia mimovládnych organizácií.  

II. kolo monitorovania úrovne implementácie Rámcového dohovoru Slovenskom

Druhú implementačnú správu predložila Slovenská republika dňa 22. decembra 2004. Návšteva delegácie Poradného výboru prebehla v dňoch 4.- 6. apríla 2005. Následne prijal Poradný výbor dňa 26. mája 2005 svoju hodnotiacu správu, ku ktorej bolo dňa 4. novembra 2005 poskytnuté stanovisko slovenskej vlády. 

V rámci druhého kola monitoringu implementácie záväzkov prijal Výbor ministrov Rady Európy dňa 21. júna 2006 svoju rezolúciu č. ResCMN(2006)8 o implementácii Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín Slovenskou republikou. V záveroch rezolúcie vyzdvihuje úsilie Slovenska vynaložené na podporu implementácie Rámcového dohovoru a zdokonalenie antidiskriminačného právneho aj inštitucionálneho rámca, zriadenie Univerzity J. Selyeho v Komárne, nárast objemu finančných prostriedkov určených na podporu kultúry menšín. Zároveň v rezolúcii Výbor ministrov vyjadruje potrebu zlepšenia legislatívneho rámca na ochranu národnostných menšín (oblasť financovania menšinových kultúr, vzdelávanie v menšinových jazykov, okruh osôb, na ktoré sa vzťahujú určité jazykové práva), v možnostiach účasti osôb patriacich k národnostným menšinám na rozhodovacích procesoch. Negatívny vplyv a závažnú výzvu predstavuje pokračujúci výskyt rasovo motivovaných trestných činov a incidentov, ktorých cieľom sú Rómovia a iné zraniteľné skupiny.

S priebehom a výsledkami druhého kola monitoringu sa vláda SR oboznámila na svojom rokovaní dňa 8. novembra 2006 a prijala k nemu uznesenie č. 931/2006. Aj po tomto kole monitoringu organizovala Slovenská republika v spolupráci s Radou Európy „folow-up“ seminár, ktorý sa konal dňa 7. decembra 2007 v Bratislave za účasti zástupcov Poradného výboru, štátnych orgánov SR, jednotlivých národnostných menšín žijúcich na Slovensku i zástupcov mimovládnych organizácií.  

III. kolo monitorovania úrovne implementácie Rámcového dohovoru Slovenskom
	
Tretia implementačná správa
		V súlade s päťročnou periodicitou malo Slovensko predložiť svoju tretiu implementačnú správu k 1. februáru 2009. Gestorom prípravy správy bolo Ministerstvo zahraničných vecí SR a bola vypracovaná z podkladových materiálov a v súčinnosti s Úradom vlády SR, Ministerstvom kultúry SR, Ministerstvom školstva SR, Ministerstvom zdravotníctva SR,  Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvom vnútra SR, Ministerstvom spravodlivosti SR, Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvom hospodárstva SR, Úradom splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity, Kanceláriou verejného ochrancu práv a Štatistickým úradom SR. Správa bola tiež predmetom rokovania Rady vlády SR pre národnostné menšiny a etnické skupiny. Tretiu implementačnú správu schválila vláda SR uznesením č. 395 zo dňa 27. mája 2009 a generálnemu tajomníkovi Rady Európy bola doručená dňa 22. júla 2009. Správa bola predložená s päťmesačným oneskorením. Hoci takéto omeškanie nie je medzi zmluvnými stranami Rámcového dohovoru výnimkou, pri predkladaní štvrtej správy má Ministerstvo zahraničných vecí SR záujem dodržať stanovený termín - 1. február 2014. 
	Správa obsahuje informácie o vývoji legislatívy a spoločenskej praxe v oblasti ochrany národnostných menšín, ako aj o prevencii a potláčaní pretrvávajúcich prejavov diskriminácie príslušníkov národnostných menšín na etnickom základe, a to v sledovanom období od roku 2004 do februára 2009. Jedným z východísk správy bola aj rezolúcia Výboru ministrov Rady Európy o implementácii Rámcového dohovoru na Slovensku a posudok Poradného výboru k druhej implementačnej správe. Súčasťou správy sú aj informácie vypracované na základe dotazníka Poradného výboru. 

Návšteva delegácie Poradného výboru na Slovensku

	V dňoch 30. novembra – 4. decembra 2009 navštívila Slovensko štvorčlenná delegácia Poradného výboru. Návšteva, ktorú organizovalo Ministerstvo zahraničných vecí SR,  začala v Košiciach stretnutiami so zástupcami mimovládnych organizácií pôsobiacimi vo východoslovenskom regióne, ako aj s predstaviteľmi miestnych škôl, regionálnej štátnej správy a samosprávy v Košiciach. Návšteva pokračovala v Bratislave rozhovormi s ďalšími mimovládnymi organizáciami a členmi Rady vlády SR pre národnostné menšiny a etnické skupiny. Delegáciu prijal podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny, verejný ochranca práv SR, predstavitelia Výboru NR SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien a Výboru NR SR pre sociálne otázky a bývanie, splnomocnenec vlády SR pre rómske komunity. Delegácia sa stretla aj so zástupcami ministerstiev vnútra, spravodlivosti, školstva, kultúry, zdravotníctva, práce, sociálnych vecí a rodiny ako aj Úradu vlády SR. Členovia Poradného výboru ďalej navštívili mesto Šamorín, kde absolvovali rozhovory s predstaviteľmi samosprávy, miestnych škôl, mimovládnych organizácií i s predstaviteľmi maďarskej a slovenskej komunity. Na záver návštevy sa stretli so zástupcami menšinových médií a s členmi Rady pre vysielanie a retransmisiu a Tlačovej rady. 

Tretia hodnotiaca správa Poradného výboru o Slovensku

Na základe implementačnej správy a poznatkov získaných počas návštevy SR prijal Poradný výbor dňa 28. mája 2010 tretiu hodnotiacu správu o Slovensku (príloha č. 1). V správe konštatuje, že Slovensko urobilo rad krokov – legislatívnych i praktických - na zlepšenie uplatňovania Rámcového dohovoru od posledného hodnotenia. 

Poradný výbor pozitívne hodnotí zmenu antidiskriminačnej legislatívy v SR, oceňuje zavedenie vyrovnávacích opatrení a zriadenie národnej inštitúcie pre rovnosť. Považuje za potrebné zlepšiť zber údajov týkajúci sa situácie národnostných menšín. Víta posilnenie legislatívy v oblasti sterilizácií s podmienkou predchádzajúceho slobodného a informovaného písomného súhlasu. Pozitívne je hodnotená pokračujúca podpora zachovania a rozvoja menšinových kultúr, vytvorenie mechanizmu na rozdeľovanie finančných prostriedkov a menšinové školstvo.
Taktiež zastúpenie menšín vo volených orgánoch na miestnej úrovni a existencia Rady vlády pre národnostné menšiny a etnické skupiny je hodnotená pozitívne, avšak zastúpenie Rómov v parlamente nie je uspokojivé.  
Poradný výbor poukazuje na potrebu dopracovať legislatívny rámec týkajúci sa ochrany národnostných menšín (komplexnejšia legislatíva v oblasti používania menšinových jazykov, financovania kultúrnych aktivít národnostných menšín a pod.) Konštatuje sa pretrvávajúci negatívny postoj a predsudky voči Rómom. V správe je rómskej menšine venovaného najviac priestoru, situácia Rómov ako taká vyvoláva hlboké znepokojenie, vrátane umiestňovania rómskych detí do „špeciálnych“ škôl. 
Poradný výbor venuje pomerne rozsiahly priestor novele zákona o štátnom jazyku Slovenskej republiky z roku 2009, ktorá podľa jeho názoru prispela k zvyšovaniu napätia v spoločnosti. Uvádza, že je potrebné objasniť viacero ustanovení (rozsah aplikácie zákona v súkromnej sfére, vzťah medzi zákonom o štátnom jazyku a zákonom o používaní jazykov menšín, potreba zachovania primeranej rovnováhy medzi legitímnou podporou a posilnením štátneho jazyka a právom používať menšinový jazyk v súkromnom a verejnom živote). Zavedenie inštitútu pokút podľa názoru Poradného výboru vyvoláva otázku súladu s ustanoveniami Rámcového dohovoru. Značné výhrady sú vyjadrené aj k zásadám vlády k jazykovému zákonu (problematická je právna sila a pozícia zásad vlády z hľadiska všeobecných požiadaviek na ich predvídateľnosť, právnu istotu a vynútiteľnosť). 
Poradný výbor tlmočí informáciu získanú z viacerých zdrojov, podľa ktorej deti patriace k maďarskej menšine nemajú dostatok príležitostí učiť sa maďarský jazyk v školách s vyučovacím jazykom slovenským, nachádzajúcich sa na etnicky zmiešanom území. Konštatuje aj klesajúci záujem o menšinové vzdelávanie pokiaľ ide o početne menšie menšiny. 

Vyjadrenie k Tretej hodnotiacej správe o Slovensku

Slovenská republika využila možnosť a v januári 2011 poskytla Poradnému výboru svoje Vyjadrenie k Tretej hodnotiacej správe o Slovensku (príloha č. 2). Vypracovalo ho Ministerstvo zahraničných vecí SR ako spracovateľ implementačnej správy v spolupráci s Úradom vlády SR, Úradom splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity, Ministerstvom kultúry SR, Ministerstvom školstva SR ako aj ďalšími zainteresovanými rezortmi. Vo vyjadrení Slovensko reagovalo na hodnotenia a závery Poradného výboru a informovalo o záväzkoch vyplývajúcich z programového vyhlásenia vlády SR z júla 2010 a o už uskutočnených legislatívnych zmenách. 

Rezolúcia Výboru ministrov Rady Európy o implementácii Rámcového dohovoru Slovenskom

Výbor ministrov Rady Európy prijal dňa 6. júla 2011 rezolúciu o implementácii Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín Slovenskom (príloha č. 3). Rezolúcia vychádzajúc z posudku Poradného výboru sumarizuje pozitívny vývoj v  problematike na Slovensku a poukazuje na pretrvávajúce nedostatky. V závere Výbor ministrov Rady Európy formuluje konkrétne odporúčania adresované Slovenskej republike s cieľom ďalšieho skvalitnenia implementácie Rámcového dohovoru:

Popri opatreniach, ktoré sa majú prijať na implementáciu podrobných odporúčaní obsiahnutých v prvej a druhej kapitole hodnotiacej správy Poradného výboru, sa slovenským orgánom odporúča prijať nasledujúce opatrenia na ďalšie zlepšenie implementácie Rámcového dohovoru:
	-	realizovať adekvátne legislatívne opatrenia na prijatie komplexnejšej legislatívy v oblasti menšinových jazykov, aby sa zabezpečila primeraná rovnováha medzi legitímnou podporou štátneho jazyka a právom používať menšinové jazyky ako určuje Rámcový dohovor; uprednostniť politiku stimulov pred represívnym prístupom vo vzťahu k uplatňovaniu zákona o štátom jazyku z roku 2009, a to vo verejnej i súkromnej sfére; 
	-	prijať ráznejšie opatrenia na boj proti intolerancii z dôvodu etnického pôvodu a uskutočniť ďalšie kroky na podporu vzájomného porozumenia a rešpektu medzi osobami patriacimi k rozličným skupinám; zvýšiť úsilie bojovať a účinne sankcionovať diskrimináciu a prijať rezolútne opatrenia na tvorbu a uplatňovanie vyrovnávacích opatrení, spolu s primeranou osvetou;
	-	prijať rozhodné opatrenia na okamžité skončenie, bez ďalších prieťahov, pretrvávajúcej segregácie rómskych detí na školách a ich neoprávneného umiestňovania do „špeciálnych“ škôl. Presadzovať a posilniť úsilie zabezpečiť adekvátnu integráciu rómskych detí do väčšinového vzdelávania;
	-	prijať ráznejšie opatrenia, ktoré zabezpečia aby implementáciou rôznych programov a stratégií týkajúcich sa Rómov došlo k podstatnému a trvalému zlepšeniu ich situácie v oblasti vzdelávania, zamestnania, zdravotnej starostlivosti a bývania; zlepšiť zber údajov o situácii osôb patriacich k národnostným menšinám vo všetkých oblastiach spoločnosti;
	-	presadzovať politiku podpory zachovania a rozvoja kultúry národnostných menšín prostredníctvom transparentných postupov a na základe diskusie so zúčastnenými  stranami;
	-	zvážiť prijatie zákonov o financovaní kultúrnych aktivít národnostných menšín a ochrane osôb patriacich k národnostným menšinám ako celku; pri prijímaní iniciatív v oblasti legislatívy a politík s dosahom na národnostné menšiny zaujať obzvlášť opatrný a vyvážený prístup vrátane náležitej predchádzajúcej diskusie s predstaviteľmi národnostných menšín a primeranými opatreniami v oblasti osvety;  
	-	podporovať prístup k médiám pre osoby patriace k národnostným menšinám vrátane Rómov a účasť v týchto médiách; zvýšiť podporu pre menšinové médiá rovnako ako výrobu kvalitných programov určených pre osoby patriace k národnostným menšinám;
	-	uprednostniť flexibilný prístup k numerickým požiadavkám právnych predpisov s cieľom umožniť osobám patriacim k národnostným menšinám používanie svojho jazyka vo verejnej sfére tak ako je stanovené v Rámcovom dohovore;
	-	poskytovať väčšiu podporu výučbe menšinových jazykov v školách so slovenským vyučovacím jazykom, ktoré sa nachádzajú v etnicky zmiešaných oblastiach vrátane oblastí obývaných príslušníkmi maďarskej menšiny zabezpečiac tak, aby deti patriace k národnostným menšinám mali adekvátne možnosti naučiť sa svoj menšinový jazyk; 
	-	zabezpečiť, aby učebnice venovali primeranú pozornosť kultúre a identite národnostných menšín vrátane menej početných menšín;
	-	zvýšiť úsilie na zabezpečenie účasti osôb patriacich k národnostným menšinám vrátane menej početných menšín, vo verejnej správe a v policajnom zbore, a podporiť väčšiu účasť osôb patriacich k rómskej menšine vo volených orgánoch, a to najmä na centrálnej úrovni.
	
V závere Výbor ministrov Rady Európy vyzýva vládu pokračovať v prebiehajúcom dialógu s Poradným výborom a naďalej pravidelne informovať Poradný výbor o opatreniach, ktoré boli prijaté vo vzťahu k záverom a odporúčaniam uvedeným v rezolúcii. 

Ďalší postup

	Ministerstvo zahraničných vecí SR zabezpečilo preklad dokumentov týkajúcich sa tretieho kola monitoringu a sú zverejnené v slovenskom a anglickom jazyku na internetovej stránke Ministerstva zahraničných vecí SR (www.mzv.sk - v časti Zahraničná politika/Ľudské práva) a Rady Európy (www.coe.int/minorities). 

	Neexistuje dokument, ktorý by upravoval ďalší postup po prijatí rezolúcie. Je na každom štáte, akým spôsobom sa vyrovná s odporúčaniami Výboru ministrov Rady Európy. S cieľom zvýšiť transparentnosť monitorovacieho procesu a zlepšiť informovanosť verejnosti o jeho výsledkoch predkladá Ministerstvo zahraničných vecí SR po prijatí rezolúcie Výboru ministrov Rady Európy na rokovanie vlády SR materiál o priebehu a výsledkoch príslušného kola monitoringu. Súčasťou materiálu sú úlohy jednotlivým členom vlády a iným orgánom štátnej správy zamerané na ďalšie uplatňovanie Rámcového dohovoru a odstraňovanie pretrvávajúcich nedostatkov.

	Vzhľadom na rozsah záverov a odporúčaní tretieho kola monitoringu obsahuje návrh uznesenia všeobecne formulovanú úlohu a odporúčanie oboznámiť sa s jeho výsledkami, posúdiť možnosti realizácie odporúčaní Výboru ministrov Rady Európy a v rámci prípravy štvrtej implementačnej správy informovať o prijatých opatreniach. Dôkladnú analýzu a formulovanie konkrétnych úloh a opatrení má realizovať každý subjekt samostatne.

	Poradný výbor vyjadril očakávanie, že Slovensko bude pokračovať v dialógu s ním aj v období od prijatia rezolúcie do predloženia štvrtej implementačnej správy. Jedným zo spôsobov vedenia dialógu je i zorganizovanie tzv. follow-up seminára za účasti predstaviteľov vládneho i mimovládneho sektora a Poradného výboru. Je v záujme SR takéto podujatie zorganizovať, v spolupráci so Sekretariátom Rady Európy.